Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# JAV himnas

The Star-Spangled Banner| Žvaigždėmis nusagstyta vėliava |
|
1814 m. poemos „Defence of Fort McHenry“, vėliau tapusios himnu, kopija |
| Nacionalinis šios šalies himnas |  JAV |
| Žodžių autorius | Francis Scott Key, 1814 |
| Kompozitorius | John Stafford Smith, 1780 |
| Himnas nuo | 1931 |
|   |

The Star-Spangled Banner – Jungtinių Amerikos valstijų nacionalinis himnas. Himnas parašytas 1814 m. Fransis Skotas Ki - 35 metų poetas, kuris himną parašė kaip poemą po Fort McHenry bombardavimo Baltimorėje, Merilande.

„Defense of Fort McHenry“ (taip tuo metu vadinosi himnas) buvo populiari britų užstalės daina daina, kuri vadinosi "The Anacreontic Song", vėliau persivadino „To Anacreon in Heaven“, ir tapo patriotine daina.

## Žodžiai

*O say, can you see, by the dawn’s early light,*
*What so proudly we hailed at the twilight's last gleaming,*
*Whose broad stripes and bright stars, through the perilous fight,*
*O’er the ramparts we watched, were so gallantly streaming?*
*And the rockets’ red glare, the bombs bursting in air,*
*Gave proof through the night that our flag was still there.*
*O say, does that star spangled banner yet wave*
*O’er the land of the free, and the home of the brave?*

*Oh, thus be it ever, when freemen shall stand*
*Between their loved home and the war's desolation!*
*Blest with victory and peace, may the heav'n - rescued land*
*Praise the Power that hath made and preserved us a nation!
'*
*Then conquer we must, when our cause it is just,*
*And this be our motto: "In God is our trust":*
*And the star - spangled banner in triumph shall wave*
*O'er the land of the free and the home of the brave.*

## Nuorodos

* Visų keturių himno posmų tekstas, lietuviškas vertimas ir vokalinis įrašas - tinklalapis Himnai.lt
* Instrumentinė versija

**Šiaurės ir Centrinės Amerikos valstybių himnai**

|  |
| --- |
|
Antigva ir Barbuda · Bahamos · Barbadosas · Belizas · Dominika · Dominikos Respublika · Grenada · Gvatemala · Haitis · Hondūras · JAV · Jamaika · Kanada · Kosta Rika · Kuba · Meksika · Nikaragva · Panama · Salvadoras · Sent Kitsas ir Nevis · Sent Lusija · Sent Vinsentas ir Grenadinai · Trinidadas ir Tobagas
 Angilija · Aruba · Bermudų salos · Britanijos Virdžinijos salos · Gvadalupė · Grenlandija · JAV Virdžinijos salos · Kaimanų salos · Martinika · Montseratas · Nyderlandų Antilai · Puerto Rikas · Sen Pjeras ir Mikelonas · Terkso ir Kaikoso salos |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai· Herbai |
# Sąjunga (JAV)

Valstijos, priklausančios Sąjungai
  Sąjungos teritorijos, kuriose netoleruojama vergija
  Pasienyje su konfederacija esančios Sąjungos valstijos, kuriose toleruojama vergija
  Kraujuojatis Kanzasas, prisijungęs prie Sąjungos
  Amerikos Valstijų Konfederacija
  Sąjungos teritorijos, kuriose toleruojama vergija

**Sąjunga** – federalinė Jungtinių Amerikos Valstijų valdžia Jungtinių Valstijų pilietinio karo metu. Jungtines Valstijas tuo metu palaikė 23 valstijos, kurios nedalyvavo kitų vienuolikos valstijų bandyme atsiskirti nuo JAV ir sudaryti Amerikos Valstijų Konfederaciją. Nepaisant to, kad Sąjungos valstijas sudarė tiek JAV vakaruose esančios valstijos, tokios kaip Kalifornija, Oregonas, o po 1864 metų ir Nevada, tiek valstijos laikomos JAV vidurio vakarų dalimi, Sąjunga tiek pilietinio karo metu, tiek ir dabar yra dažnai vadinama tiesiog Šiaurės valstijomis („Šiaurė”).

## Išnašos
# Virdžinijos kolonija

|  |
| --- |
| **Colony of Virginia Virdžinijos kolonija** |
| Britų Amerikos kolonija |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1607 – 1776** |  → |

 |
|  Herbas |
| Location of Virdžinijos kolonija |
| **Sostinė** | Džeimstaunas |
| **Valdymo forma** | kolonija |
|  |
| **Era** | Imperializmas |
|  - Įkūrimas | 1607 m. |
|  - Tapo valstija | 1776 m. |
|  |

**Virdžinijos kolonija** (kartais dar vadinama Virdžinijos kolonija ir dominija) buvo Anglijos kolonija Šiaurės Amerikoje, trumpai egzistavusi XVI-ame amžiuje, o nuo 1607 metų iki JAV nepriklausomybės karo egzistavusi nuolat (kaip britų kolonija po 1707 metų). Vardas Virdžinija pirmąkart buvo panaudotas sero Volterio Ralei ir karalienės Elžbietos I 1584 metais. Po Anglijos pilietinio karo, vykusio XVII amžiaus viduryje, Virdžinijos kolonija karaliaus Karolio II buvo pravardžiuojama „Senąja dominija” dėl kolonijos lojalumo Anglijos monarchijai.

Po nepriklausomybės nuo Didžiosios Britanijos paskelbimo 1783 metais, pietrytinė Virdžinijos kolonijos dalis tapo Virdžinijos respublika. Susiformavus Jungtinėms Amerikos Valstijoms, iš Virdžinijos kolonijos žemių buvo suformuotos visiškai naujos valstijos: Vakarų Virdžinija, Kentukis, Indiana, Ilinojus ir dalis Ohajo valstijos.
# Kolumbijos universitetas

|  |
| --- |
| Kolumbijos universitetas angl. *Columbia University* |
|  |
| Įkurtas | 1754 m. |
| Tipas | Privatus |
| Darbuotojų | 9349 (2008 m.) |
| Studentų | 25 000 (2008 m.) |
| Vieta | Niujorkas |
| Svetainė | columbia.edu |

Kolumbijos universiteto biblioteka
**Kolumbijos universitetas**, oficialiai **Kolumbijos universitetas Niujorko mieste** (angl. *Columbia University*, *Columbia University in the City of New York*) – privatus JAV universitetas Niujorke. Vienas seniausių JAV ir prestižiškiausių pasaulyje universitetų.

## Istorija

Įkurtas 1754 m. kaip Karališkasis koledžas. 1776 m. per Amerikos revoliuciją uždarytas. 1784 m. vėl atidarytas, pavadintas Kolumbijos koledžu. Nuo 1896 m. Kolumbijos universitetas. Universitete studijavo ar dėstė 92 Nobelio premijos laureatai.

## Struktūra

* Architektūros, planavimo ir apsaugos mokykla
* Menų mokykla
* Menų ir mokslų mokykla
* Verslo mokykla
* Tęstinio švietimo mokykla
* Chirurginės odontologijos mokykla
* Inžinerijos ir taikomųjų mokslų mokykla
* Bendrųjų studijų mokykla
* Tarptautinių ir viešųjų ryšių mokykla
* Žurnalistikos mokykla
* Teisės mokykla
* Slaugymo mokykla
* J. V. Mailmano viešosios sveikatos mokykla
* Socialinio darbo mokykla
* Barnardo koledžas
* Kolumbijos koledžas
* Terapeutų ir chirurgų koledžas
* Mokytojų koledžas
* Žydų teologinė seminarija
* Santarvės teologinė seminarija
* Žemutinė biblioteka, įkurta 1966 m.
* Kolumbijos universiteto laboratorija, įkurta 1947 m.
* Kolumbijos universiteto observatorija, įkurta 1949 m.

## Universiteto žmonės

Universitete dirboHeinrichas Cimeris,
Universitete studijavo
* Aizekas Azimovas, rašytojas fantastas
* Tomas Hendrikas Ilvesas, Estijos prezidentas,
* Edvardas Kalvinas Kendalas, biochemikas, Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas
* Alfredas Kroeberis, antropologas
* Leonas Neilas Kuperis, fizikas teoretikas, Nobelio fizikos premijos laureatas
* Andrė Frederikas Kurnanas, gydytojas, fiziologas, Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas
* Barakas Obama, JAV prezidentas
* Madlina Olbrait, JAV politikė
* Karlas Rodžersas, psichologas, apdovanotas Nobelio taikos premija

## Lietuviai

Universitete studijavoUgnė Karvelis, Algirdas Landsbergis, Elena Urbaitytė, Izraelis Davidsonas, Caspar Levias, Hannes Adomeit, Rimantas Daujotas, Linas Nasvytis
## Šaltiniai
# Monro doktrina

JAV prezidentas Džeimsas Monro
**Monro doktrina** (angl. *Monroe Doctrine*) – Jungtinių Valstijų politikos deklaracija, pristatyta 1823 m. gruodžio 2 d., kurią paskelbė JAV prezidentas Džeimsas Monro. Vienas deklaracijos autorių buvo JAV valstybės sekretorius John Quincy Adams.

Iš JAV prezidento Džeimso Monro pareiškimo JAV kongresui:
„*Mes turime visiškai atvirai pareikšti, atsižvelgdami į santykius, siejančius Jungtines Valstijas su šiomis [Europos] valstybėmis, kad bet kokį mėginimą iš jų pusės plėsti savo teritoriją bet kurioje šio žemės pusrutulio vietoje mes laikysime keliančiu grėsmę taikai ir mūsų saugumui. Mes niekada nesikišome ir nesirengiame kištis į Europos valstybių kolonijų ar joms priklausančių šalių reikalus. O kalbant apie [Lotynų Amerikos valstybių] vyriausybes, paskelbusias ir išsaugojusias savo šalių nepriklausomybę, kurią pripažinome mes, viską rimtai apsvarstę dėl teisingų įsitikinimų, bet kokį Europos kišimąsi siekiant šias šalis pavergti ar kaip nors kitaip vadovauti jų likimui, mes laikysime nepalankiu Jungtinėms Valstijoms.“*

Deklaracija parengta baiminantis Šventosios sąjungos galimos intervencijos į nepriklausomomis tapusias Lotynų Amerikos valstybes. Deklaracijoje teigta, kad tolimesni Europos šalių bandymai kolonizuoti arba trukdyti šalims, esančioms Amerikos žemyne, bus laikomi agresija, kuriai sustabdyti reikalingas JAV įsikišimas. Monro doktrinoje teigiama, kad Vakarų pusrutulis nebebus toliau kolonizuojamas Europos šalių ir kad JAV taip pat nelies egzistuojančių Europos kolonijų ir nesikiš į vidinius Europos šalių reikalus. Doktriną pradėta taikyti tuo metu, kai daugelis Lotynų Amerikos šalių buvo ant nepriklausomybės nuo Ispanijos imperijos ir Jungtinių Valstijų slenksčio.

Pagrindinė doktrinos įvedimo priežastis – susirūpinimas, kurį pirmąkart išreiškė Didžioji Britanija, kad Ispanijos kolonijas gali užvaldyti kokios nors Europos jėgos.

Prezidentas Džeimsas Monro pirmąkart pristatė doktriną 7-osios Sąjungos padėties kalbos Kongresui metu. Tai tapo charakteringu JAV užsienio politikos momentu ir vienu iš ilgiausiai gyvuojančių doktrinų, kuria rėmėsi daugelis JAV politikų ir keletas JAV prezidentų, įskaitant Teodorą Ruzveltą, Kelviną Kulidžą, Herbertą Huverį, Džoną Kenedį ir kitus.

Monro turbūt nebūtų galėjęs numatyti, kad jo tikslai ir įtaka (Monro doktrina) išsilaikys beveik nepakitusi beveik du amžius. Pirminis doktrinos tikslas buvo išvaduoti naujas nepriklausomybę paskelbusias Lotynų Amerikos kolonijas nuo europiečių intervencijos ir kontrolės. Doktrina lėmė tai, kad Naujasis pasaulis ir Senasis pasaulis išlaikė atskiras įtakos sferas, nes šios buvo sudarytos iš visiškai atskirų ir nepriklausomų valstybių.

## Šaltiniai
# Calvin Coolidge

| Calvin Coolidge |
| --- |
| 30-asis JAV prezidentas |
|  |
| Gimė | 1872 m. liepos 4 d.  Plimutas, Vermontas, JAV |
| Mirė | 1933 m. sausio 5 d. (60 metų)  Northemptonas, Masačiusetsas, JAV |
| 30-asis JAV prezidentas |
| Ėjo pareigas | 1923 m. rugpjūčio 2 d. – 1929 m. kovo 4 d. |
| Ankstesnis | Warren G. Harding |
| Vėlesnis | Herbert Hoover |
| 29-asis JAV viceprezidentas |
| Ėjo pareigas | 1921 m. kovo 4 d. – 1923 m. rugpjūčio 2 d. |
| Ankstesnis | Thomas R. Marshall |
| Vėlesnis | Charles G. Dawes |
|  |
| Partija | JAV respublikonų partija |
|  |
|  **Vikiteka** | Calvin Coolidge |
| Parašas |
|  |

**Kelvinas Kūlidžas** (angl. *John Calvin Coolidge, Jr.*, 1872 m. liepos 4 d. – 1933 m. sausio 5 d. Northampton, Masačusetsas) – 30-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas (1923-1929 m.). Respublikonų partijai priklausęs Vermonto teisininkas greitai kopė Masačiusestso valstijos politiko karjeros laiptais, kol galiausiai buvo išrinktas valstijos gubernatoriumi. Išgarsėjo po savo veiksmų 1919 metų Bostono policijos streiko metu. Po metų jis buvo išrinktas į JAV viceprezidento postą, o po staigios prezidento Voreno Hardingo mirties 1923 metais pradėjo eiti JAV prezidento pareigas. 1924 metais jis buvo išrinktas antrajai kadencijai. Turėjo konservatyvaus ir mažai komentuojančio prezidento reputaciją.

Kulidžas atstatė visuomenės pasitikėjimą Baltaisiais Rūmais, po juos sukrėtusių prezidento Kulidžo pirmtako Voreno Hardingo administracijos skandalų, o jam baigus eiti pareigas, jo reitingai buvo ganėtinai aukšti. Kulidžas vėliau buvo sukritikuotas dėl jo propaguotos valstybės nesikišimo į ekonomiką principo. Jo reputacija pagerėjo prezidento Ronaldo Reigano administracijos valdymo metu, tačiau Kulidžo prezidentavimo vertintojai vis dar yra pasiskirstę į dvi stovyklas: tuos, kurie palaiko Kulidžo vykdytą vyriausybės programų skaičiaus mažinimo politiką, ir tuos, kurie yra įsitikinę, kad federalinė vyriausybė turi labiau reguliuoti ir kontroliuoti ekonomiką.

## Išnašos

## Šaltiniai

* McCoy, Donald R. (1967). *Calvin Coolidge: The Quiet President*. Macmillan. ISBN 9780945707233.
* Greenberg, David (2006). *Calvin Coolidge*. The American Presidents Series. Times Books. ISBN 9780805069570.
* Ferrell, Robert H. (1998). *The Presidency of Calvin Coolidge*. University Press of Kansas. ISBN 9780700608928.
* Sobel, Robert (1998). *Coolidge: An American Enigma*. Regnery Publishing. ISBN 9780895264107.

| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai: **Thomas R. Marshall** | **JAV viceprezidentas** 1921–1923 | Po to: **Charles G. Dawes** |
| Prieš tai: **Warren Harding** | **JAV prezidentas** 1923–1929 | Po to: **Herbert Hoover** |

Vikicitatos
# Albert Michelson

| Albertas Abrahamas Maikelsonas angl. *Albert Abraham Michelson* |
| --- |
|  |
| Gimė | 1852 m. gruodžio 19 d. Stšelnas, Prūsijos karalystė |
| Mirė | 1931 m. gegužės 9 d. (78 metai) Pasadena, Los Andželo apygarda, JAV |
| Pilietybė | amerikietis |
|  |
| Sritis | fizika |
| Organizacijos | Keiso Vesterno Rezervo universitetas Klarko universitetas Čikagos universitetas |
|  |
| Alma mater | Berlyno Humboldtų universitetas |
| Žinomas (-a) už | Maikelsono-Morlio eksperimentas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
|
Nobelio fizikos premija (1907 m.) Koplio medalis (1907 m.) Henrio Dreiperio medalis (1916 m.) |
|  |
|  **Vikiteka** | Albert Michelson |
| Parašas |
|  |

**Albertas Abrahamas Maikelsonas** (angl. *Albert Abraham Michelson*; 1852 m. gruodžio 19 d. – 1931 m. gegužės 9 d.) – JAV fizikas, žinomas dėl savo darbo šviesos greičio nustatyme, labiausiai dėl Maikelsono-Morlio eksperimento. 1907 m. jis gavo Nobelio fizikos premiją ir tapo pirmuoju amerikiečiu, kuris gavo Nobelio premiją mokslų srityje.

## Biografija

Maikelsonas gimė Stšelne, Prūsijos karalystėje (dabar Lenkija) žydų šeimoje. Jis persikėlė į JAV su tėvais 1855-aisiais, jam tada buvo dveji metai. Jis užaugo kalnakasybos pramonės miesteliuose Kalifornijoje, kur jo tėvas dirbo prekiautoju.

## Šaltiniai
# Atminimo diena

| Atminimo diena |
| --- |
| Arlingtono nacionalinėse kapinėse JAV vėliavomis papuošti antkapiai |
| Rūšis | Valstybinė šventė |
| Reikšmė | JAV ginkluotojų pajėgų aukų pagerbimas |
| Data | Paskutinis gegužės pirmadienis |
| Trukmė | 1 diena |
| Periodiškumas | Kasmet |
| Pirmą kartą | 1868 m. gegužės 30 d. |

**Atminimo diena** (angl. *Memorial Day*) – JAV valstybinė šventė, skirta paminėti žuvusius tarnyboje JAV ginkluotojų pajėgų karius. Minima paskutinį gegužės pirmadienį. Šią dieną lankomos kapinės ir memorialai. Savanoriai nacionalinėse kapinėse ant karių kapų išdėlioja JAV vėliavas.

Diena neoficialiai laikoma vasaros pradžia.

## Šaltiniai
# Vašingtono sutartis (1871)

Siūlytieji britų ir amerikiečių jūrų sienos San Chuano salose kontūrai. Galutinė riba pravesta palei mėlyną liniją
**Vašingtono sutartis** (angl. *Treaty of Washington*) – Didžiosios Britanijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų diplomatinė sutartis, reglamentavusi JAV ir Kanados dominijos santykius. Pasirašyta 1871 m. gegužės 8 d. Vašingtone. Sutarties taikiniu tapo keletas dvišalių ekonominių ginčų ir karinių konfliktų, kilusių dėl Jungtinių Valstijų pilietinio karo. Buvo sprendžiami kompensacijos klausimai dėl konfederacijos kaperių veiksmų, taip pat ginčytinų San Chuano salų prie vakarinės Šiaurės Amerikos pakrantės, žvejybos teisių Kanados teritoriniuose vandenyse problemos. Vašingtono sutartis tapo precedentu, kurio pagrindu vėliau vystėsi tarptautinės politikos principai, paveikę kitų valstybių interesus.

Išspręsti klausimai:

* San Chuano tarp Vankuverio salos ir Vašingtono teritorijos klausimą pavesta spręsti tarpininkaujant Vokietijos imperatoriui. Sala 1872 m. pripažinta JAV.
* Sutarta dėl JAV laivų laisvo plaukiojimo Šv. Lauryno upe ir Kanados – Mičigano ežeru, Jukono upe.
* Patvirtintas Ženevos tarptautinio arbitražo 1871 m. sprendimas dėl kompensacijos JAV už nuostolius, patirtus dėl Didžiojoje Britanijoje pastatytų Pietų konfederacijos karo laivų veiksmų. „Alabamos“ konfliktas Didžiajai Britanijai kainavo 15,5 mln. USD.
* JAV įsipareigojus nutraukti jos teritorijoje rengiamas fenijų organizacijos (Airijos nepriklausomybės judėjimo) karines atakas prieš Kanadą, visiškai atsisakyta klausimo dėl kompensacijų už fenijų antpuolių padarytą žalą Kanadai, kaip ir „Alabamos“ padarytos žalos atlyginimą JAV.

## Išnašos
# Jingle Bells

Titulinis kūrinio puslapis
**Jingle Bells** (iš angl. „žvanga žvangučiai“) – viena populiariausių kalėdinių dainų, sukurta amerikiečių kompozitoriaus ir muzikos mokytojo James Lord Pierpont. Nėra tiksliai žinoma, kada ir kodėl buvo sukurta ši daina. Pirmą kartą ji buvo publikuota 1857 m. kaip „One horse open sleigh“, tačiau parašyta galėjo būti keleri metai prieš tai. Vėlesni leidimai dainą pristatydavo kaip „Jingle bells“. Manoma, kad kompozitorius buvo įkvėptas jo gimtajame Medfordo mieste (Masačusetso valstija) vykdavusių lenktynių rogėmis.

Dainoje perteikiama džiaugsminga atmosfera, kuomet jaunimas važinėjasi arklių tempiamose rogėse, dainuoja dainas, linksmai leidžia laiką kartu. Kūrinys laikui bėgant išpopuliarėjo ir tapo siejamas su Kalėdomis, nepaisant to, kad ši šventė dainos tekste visai neminima.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Originali dainos versija, The Library of Congress
# Etta James

|  |
| --- |
| Etta James |
|
Etta James koncerto metu Prancūzijoje (1990 m.) |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Jamesetta Hawkins |
| Gimė | 1938 m. sausio 25 d. Los Andželas, Kalifornija, JAV |
| Kilmė |  JAV |
| Mirė | 2012 m. sausio 20 d. (73 metai) Riversaidas, Kalifornija, JAV |
| Žanrai | bliuzas **·** R&B **·** soul **·** gospel **·** džiazas **·** rokenrolas |
| Instrumentai | vokalas |
| Aktyvumo metai | 1954–2012 |

**Jamesetta Hawkins**, geriau žinoma sceniniu vardu **Etta James** 1938 m. sausio 25 d. – 2012 m. sausio 20 d.) – amerikiečių dainininkė, kuri atliko įvairių žanrų muzikinius kūrinius, tarp jų bliuzo, R&B, soul, rokenrolo, džiazo ir gospelo muziką. Kaip atlikėja, pasižymėjo itin stipriu ir sodriu vokalu, kuris puikiai tiko ritmenbliuzui ir rokenrolui. Ji yra laimėjusi šešis Grammy apdovanojimus ir septyniolika „Blues Music Awards“ apdovanojimų. 1993 m. buvo įtraukta ir Rokenrolo šlovės muziejų, o 1999 m. į Grammy šlovės muziejų. 2001 m. įtraukta į Bliuzo šlovės muziejų.

Karjerą pradėjo nuo pat 1954 m. ir nuo to laiko išgarsėjo tokiais hitais kaip „The Wallflower“, „At Last“, „Tell Mama“, „Something’s Got a Hold on Me“ ir „I’d Rather Go Blind“. Per savo gyvenimą ji patyrė daug asmeninių problemų, tarp jų buvo heroino vartojimas, dažnas fizinis smurtas ir net įkalinimas. Po ganėtinai ilgos pertraukos, 1989 m., Etta išleido naują albumą „Seven Year Itch“ – tai pirmasis albumas nuo pat 1980 m. Žurnalas „Rolling Stone“ skyrė jai 22-ą vietą iš 100 tarp visų laikų geriausių dainininkų.

## Diskografija

* *At Last!* (1960)
* *The Second Time Around* (1961)
* *Etta James* (1962)
* *Etta James Sings for Lovers* (1962)
* *Etta James Top Ten* (1963)
* *The Queen of Soul* (1965)
* *Call My Name* (1966)
* *Tell Mama* (1968)
* *Etta James Sings Funk* (1970)
* *Losers Weepers* (1971)
* *Etta James* (1973)
* *Come a Little Closer* (1974)
* *Etta Is Betta Than Evvah!* (1976)
* *Deep in the Night* (1978)
* *Changes* (1980)
* *Seven Year Itch* (1989)
* *Stickin' to My Guns* (1990)
* *The Right Time* (1992)
* *Mystery Lady: Songs of Billie Holiday* (1994)
* *Time After Time* (1995)
* *Love’s Been Rough on Me* (1997)
* *Life, Love & the Blues* (1998)
* *Heart of a Woman* (1999)
* *Matriarch of the Blues* (2000)
* *Blue Gardenia* (2001)
* *Let’s Roll* (2003)
* *Blues to the Bone* (2004)
* *All the Way* (2006)
* *The Dreamer* (2011)

## Šaltiniai
# Grimas

Grimavimo pavyzdys
 *Kitos reikšmės – Grimas (reikšmės).*
**Grimas** (sen. it. *grimo* 'raukšlėtas') – aktoriaus veido bruožų pakeitimas teatre, taip pat – tam reikalingi reikmenys (specialūs dažai, klijai, perukai, dirbtiniai ūsai, barzdos, nosys, apgamai, veido formą keičiantys priedai ir kt.).

Grimo naudojimas teatre priklauso nuo spektaklio meninių ypatumų, aktoriaus sumanymo, režisieriaus koncepcijos, spektaklio meninio apipavidalinimo.

Grimo dažų rinkinys
Grimo pradžia gali būti laikomas liaudies apeigų ir žaidimų dalyvių išvaizdos keitimas tradicinėje kultūroje. Tradicinis grimas būdingas kai kurioms kinų, indų, japonų teatrų formoms, kurios susijusios su senoviniais ritualais.

Viduramžių Europos artistai (skomorochai, žongliruotojai) dažydavo veidus augaliniais dažais, suodžiais. Primityvų realistinį grimą naudodavo viduramžių misterijų (XV–XVI a.) dalyviai.

Klasicizmo teatras sukūrė idealizuotą, apibendrintą grimą. XVIII a. antroje pusėje imta kurti išraiškingą, individualų grimą, kuris suklestėjo teatre kartu su realizmu. Pvz., Rusijos teatre realistinio grimo, atspindinčio individualybę ir kai kuriuos socialinius bruožus, prireikė aktoriams, vaidinusiems N. Gogolio, A. Ostrovskio pjesėse. Rusų teatre grimui didelę reikšmę teikė K. Stanislavskis. Rusų teatruose atsirado nauja specialybė – dailininkai grimuotojai.

## Grimas kinematografe ir televizijoje

Kino grimas turi savo specifiką. Jis turi būti suderintas su operatorių galimybėmis, su kino juostų, dabar – skaitmeninės technikos jautrumu, skiriamąja geba, apšvietimu.

Nespalviniame kine grimas buvo paremtas monochromine skale, šešėlių žaismu. Spalviniame kinematografe labai padidėjo atspalvių svarba. Spalvos ne tik koreguoja išvaizdą, bet ir didina raiškos galimybes. Stambūs planai reikalauja labai kruopštaus grimuotojų darbo.

Kruopštumo svarba darosi itin didelė įsigalint didelės raiškos televizijai. Dabar grimas turi būti itin nepriekaištingas.
# Popkultūra

Miuziklų reklama Manhatano Teatrų kvartale. Brodvėjaus teatras, kaip ir Holivudo kinas, padarė didelę įtaką, kad susidarytų dabartinė popkultūra.
**Popkultūra**, arba **populiarioji kultūra**, **masinė kultūra** – tam tikru laikotarpiu visuomenėje vyraujančių arba įsigalėjusių papročių, tikėjimų ir objektų visuma. Popkultūra taip pat aprėpia veiklas ir išgyvenimus, atsirandančius iš sąveikos su šiais vyraujančiais objektais. Pagrindinė popkultūros varomoji jėga yra masinis patrauklumas, kuris, anot kultūrologo T. Adorno, kyla iš „kultūrinės industrijos“.

Popkultūra, kaip idėjų rinkinys, šiais laikais labai paveikta žiniasklaidos, popkultūra persmelkia žmonių kasdienybę, tokiu būdu galėdama padaryti įtaką žmogaus požiūriui į tam tikras temas. Vis dėlto esama keleto popkultūros apibrėžimų, todėl popkultūra yra reiškinių ir objektų visuma, kurią skirtingi žmonės įvairiuose kontekstuose gali apibrėžti skirtingai, prieštaringai. Paprastai popkultūra priešinama su kitomis kultūros formomis, pavyzdžiui, su liaudiška kultūra, darbininkijos arba aukštąja kultūra, taip pat popkultūra gali būti nagrinėjama akademiškai, taikant psichoanalizės, struktūralizmo, postmodernizmo ir kitus principus. Pagrindinės popkultūros kategorijos: pramogos (taip pat kinas, muzika, televizija ir vaizdo žaidimai), sportas, naujienos (pavyzdžiui, naujienose pateikiami žmonės ir vietovės), politika, mada, technologijos ir slengas.

## Išnašos
# Pažas

**Pažas** (pranc. *page*) – berniukas iš bajorų šeimos, tarnaująs kaip asmeninis bajoro ar didiko tarnas. Šios pareigos viduramžiais būdavo pakopa prieš tampant *ginklanešiu*, o vėliau – ir *riteriu*. Taigi, pažas viduramžiais būdavo lyg *ginklanešys mokinys*.

Berniukas pažu tapdavo būdamas 7-10 m. Jį paprastai perduodavo auklėti patyrusiam riteriui ar senjorui, kuris buvo giminaitis ar su kuriuo tėvai palaikė draugiškus ryšius. Pažai mokydavosi šaudyti iš lanko, svaidyti ietis, akmenis, bėgiodavo, mokydavosi imtynių ir jodinėti ir t. t. Taip pat jie atlikdavo ir tarnų pareigas – visur lydėdavo savo patroną ir žmoną, patarnaudavo prie stalo, perdavinėdavo paliepimus pilyje ar rūmuose ir kt. Taip jie iš vidaus studijuodavo rūmų ar pilies gyvenimą.

Taip pat pažus mokydavo riteriško elgesio, mandagumo, gyvenimo dvare tvarkos. Apie 7 metus išbuvęs pažu, būdamas 14 m., berniukas tapdavo ginklanešiu. Dar po 7 metų ginklanešystės, sulaukęs 21 metų (tai buvo laikoma pilnametyste), jis galėdavo tapti riteriu.

Berniukų siuntimas pažais į kitas šeimas buvo būdas palaikyti gerus ryšius su tomis šeimomis, taip pat patys pažai susipažindavo su įtakingais žmonėmis, kas vėliau praversdavo suaugusiame gyvenime.