Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ursonas

| Erethizon dorsatum |
| --- |
|  Ursonas (*Erethizon dorsatum*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Ursoniniai *( Erethizontidae)* |
| Gentis: | Ursonai *( Erethizon)* |
| Rūšis: | Ursonas *( Erethizon dorsatum)* |

 |
|  Paplitimas |

**Ursonas** (*Erethizin dorsatum*) – vienintelė rūšis ursoninių (*Erethizontidae*) šeimos graužikų **ursonų** (*Erethizin*) gentyje. Paplitusi Šiaurės Amerikoje: nuo Arkties vandenyno pakrančių Aliaskoje ir šiaurės vakarų Kanadoje iki šiaurės Meksikos.

Tai antras pagal dydį graužikas Šiaurės Amerikoje, nusileidžiantis tik kanadiniam bebrui. Kūnas 60–90 cm ilgio, sveria 5–14 kg. Išsiskiria savo kresnu stotu ir dygliuotu kailiu. Šis yra tamsiai rudas arba juodas, dygliai gelsvi. Dyglių juosta driekiasi per nugarą nuo galvos iki uodegos. Ant nugaros apačios ir uodegos tęsiasi juodas dryžis. Šviesi dyglių spalva leidžia ursoną pastebėti naktiniams gyvūnams ir perspėja laikytis atokiau. Ant viso kūno turi ~30 tūkst. tokių dyglių, kurių kiekvienas – su mažais dantukais. Jei koks gyvūnas užpuola ursoną, dygliai susminga į užpuoliko kūną, o dantukai ant dyglių juos įspaudžia dar giliau. Susibadę ursono dygliais, užpuolikai neretai žūsta dėl žaizdų ir infekcijų. Ursonai prisitaikę prie labai didelių temperatūrų skirtumų, ir gali gyventi nuo arkties iki dykumų.

Patelė kartą per metus atveda 1–2 jauniklius (juos nešioja 205–217 dienų). Juos prižiūri tik patelės.

Ursonai gyvena įvairiose ekosistemose – tundroje, lapus metančių medžių miškuose, čiaparalėje. Kur daugiau maisto medžiagų ant žemės ir mažai galimų plėšrūnų, ursonai dažniai laikosi ant žemės, kitur – daugiau būna medžiuose. Ursonai gyvena daugiausia pavieniui, į didesnius būrius susitelkia tik žiemomis. Maitinasi įvairiu augaliniu maistu – medžių žieve ir brazdu, pumpurais, gilėmis, spygliais, ūgliais, sėklomis, riešutais, žoliniais augalais, uogienojais, obuoliais. Maitinasi daugiausia naktimis. Mėgsta druską.

Nors ursonai gerai ginkluoti savo dygliais, juos sugeba sumedžioti pumos, kojotai, lūšys, vilkai, erniai ir kt. Dažniausiai užpuolikai sugeba apversti ursoną ant nugaros ir kąsti į neapsaugotą pilvą. Indėnai medžiodavo ursonus dėl mėsos, ir dyglių gamino papuošalus. Taip pat ursonai naikinami dėl to, kad apgraužia medžius (šie dažnai pradeda pūti, šakotis, nebetinkami medienai) bei įvairius daiktus, iš kurių gali gauti druskos (buitinę įrangą, automobilius, fanerą ir kt.).

Vietiniai pavadinimai: angl. *porcupine*, pranc. *porc-épic, ourson coquau*, isp. *ursón, puercoespín*, nav. *dahsání*, atik. *kakw*, čipev. *ts’l*, inu. ᐃᓛᖁᑦᓯᖅ  = *ilaaqutsiq*, inup. *iḷḷaatqusiq, qiŋaġluk*, šaj. *heškovêstse*.

* Ursonas medyje
* Ursono jauniklis
* Druskos ieškantis ursonas
* Ursono apgraužtas medis

## Šaltiniai
# Vakarų Amerikos goferai

| Thomomys |
| --- |
|  Kurminis goferas (*Thomomys talpoides*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Goferiniai *( Geomyidae)* |
| Gentis: | Vakarų Amerikos goferai *( Thomomys)* |

 |

**Vakarų Amerikos goferai** (*Thomomys*) – goferinių (*Geomyidae*) šeimos graužikų gentis.

Paplitę Šiaurės Amerikos vakarinėje dalyje nuo pietryčių Kanados iki Kalifornijos ir Meksikos. Gentyje yra 9 rūšys:

* Kurminis goferas (*Thomomys talpoides*)
* Pietinis goferas (*Thomomys umbrinus*)

ir kt.

*Thomomys bottae*
# Naminės pelės

| Mus |
| --- |
|  Naminė pelė (*Mus musculus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Peliniai *( Muridae)* |
| Gentis: | Naminės pelės *( Mus)* |

 |

**Naminės pelės** (*Mus*) – pelinių (*Muridae*) šeimos graužikų gentis.

Gentyje yra 38 rūšys:

* Indinė naminė pelė (*Mus booduga*)
* Geltonrudė naminė pelė (*Mus cervicolor*)
* Nykštukinė naminė pelė (*Mus minutoides*)
* Naminė pelė (*Mus musculus*)
* Sikiminė naminė pelė (*Mus pahari*)
* Dygioji naminė pelė (*Mus platythrix*)

ir kt.
# Infrabūrys

**Infrabūrys** – viena iš klasifikacijos pakopų. Žemesnė už pobūrį, aukštesnė už antšeimį.

## Išnašos

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Antšeimis

**Antšeimis** – viena iš klasifikacijos pakopų. Tai yra pakopa apjungianti panašias šeimas, žemesnė už *būrio* pakopą. Pavyzdžiui, vabalų būryje yra tokie antšeimiai – žyginiai, kūdravabaliniai, trumpasparniniai, plokštėtaūsiniai, plokščiavabaliniai, lapgraužiniai, straubliukiniai ir kt.

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Konvergentinė evoliucija

Čiurlių ir kregždžių panašumą lemia ne giminingumas, o konvergentinė evoliucija
**Konvergentinė evoliucija** - evoliucijos procesas, kurio metu negimingos organizmų grupės įgyja panašių bruožų. Dėl tokio proceso rūšys įgauna konvergentišką panašumą, tai yra panašumą, kuris remiasi ne jų giminingumu, o bruožais susiformavusiais nepriklausomose grupėse. Toks panašumas dažniausiai atsiranda tada, kai skirtingos rūšys užima tą pačią arba artimą ekologinę nišą. Ryškiausias konvergencinės evoliucijos pavyzdys - ryklių, ichtiozaurų ir delfinų vienoda kūno forma. Stambių judrių plėšrūnų ekologinė niša vienoda, todėl ir prisitaikymas evoliucijos eigoje vyko panašiai.
# Ryžiniai žiurkėnai

| Oryzomys |
| --- |
|  Pelkinis ryžinis žiurkėnas (*Oryzomys palustris*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Žiurkėniniai *( Cricetidae)* |
| Gentis: | Ryžiniai žiurkėnai *( Oryzomys)* |

 |

**Ryžiniai žiurkėnai** (*Oryzomys*) – žiurkėninių (*Cricetidae*) šeimos graužikų gentis. Paplitę Pietų ir Centrinėje Amerikoje, Meksikoje, Galapagų salose.

Gentyje yra apie 57 rūšys.

## Išvaizda

Ilgis 9–20 cm, uodegos ilgis 8–25 cm. Svoris 40–80 g. Nugaros kailis šiurkštus ir pilkai rudas, o pilvas baltas arba šviesiai rudas. Uodega gana ilga, apaugusi retais plaukais, viršuje tamsesnė ir apaugusi plaukeliais, kurių gale kartais susidaro nedidelis kuokštelis. Snukis ilgas ir smailus. Ausys mažos ir apvalios. Pėdos ilgos ir siauros, padai padengti žvyneliais. Patelės turi 4 poras spenelių.

## Elgsena

Apie ryžinių žiurkėnų būdą žinoma nedaug. Rūšies atstovai guolį įsirengia iš žolės, aktyvūs tiek dieną, tiek naktį. Sausuose regionuose kasa urvus, be to, gali gerai plaukti ir ieškoti maisto vandenyje.

## Mityba

Mintą žolėmis, sėklomis ir vaisiais, taip pat vabzdžiais, vėžiagyviais ir mažomis žuvimis.

## Šaltiniai
# Antitrombotikai

**Kraujo antikoaguliantas** – cheminė medžiaga, stabdanti kraujo krešėjimą.

Antikoaguliantai naudojami kaip vaistai prieš trombozę.

Kai kurie antikoaguliantai naudojami medicininėje įrangoje ir įrankiuose, kaip kad kraujo perpylimo maišeliuose, inkstų dializėje.

## Prieštromboziniai antikoaguliantai

Šie preparatai naudojami stabdyti nereikalingą kraujo krešėjimą kraujagyslėse. Jie naudojami sergant giliųjų venų tromboze, plaučių embolizmu, miokardo infarktu.

### Kumarinai

Kumarinai yra vitamino K antagonistai.

Kai kurie geriamieji kraujo antikoaguliantai yra vitamino K antagonistai, stabdantys jo veikimą. Vienas žinomiausių tokių preparatų yra varfarinas. Daugelis jų veikia lėtai, jų poveikis visu pajėgumu pasireiškia dažnai tik po 48 – 72 valandų. Jeigu krešėjimą reikia nusilpninti sparčiai, kartu leidžiamas heparinas. Šie preparatai yra naudojami gydant pacientus su giliųjų venų tromboze, plaučių embolizmu, prieširdžių virpėjimu, širdies vožtuvų protezais.

### Komplikacijos

80 m. ir vyresni pacientai gali būti labai linkę kraujuoti.

### Kitoks naudojimas

Kumarinai plačiai naudojami kaip žinduolių, ypač graužikų, nuodai. Labai dažnai taip naudojamas varfarinas.

### Kumarinų preparatai

* varfarinas (*Warfarin*; *Coumadin*) – vienas populiariausių kumarinų.
* *Acenocoumarol* ir *phenprocoumon*
* *Brodifacoum* – žiurknuodžiai. Medicinoje nevartojamas.
* *Phenindione*

## Heparinas

Heparinas veikia suaktyvindamas antitrombiną III (*antithrombin III*), kuris neleidžia trombinui paleisti kraujo krešėjimą. Heparinas naudojamas kaip vidinis vaistas ir kaip preparatas, kuris stabdo kraujo bei kraujo plazmos krešėjimą mediciniuose įtaisuose.
# Atlantinis mormonas

*Kitos reikšmės – Mormonai (reikšmės).*

| Fratercula arctica |
| --- |
|  Mormonas (*Fratercula arctica*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai *( Aves)* |
| Būrys: | Sėjikiniai paukščiai *( Charadriiformes)* |
| Šeima: | Alkiniai *( Alcidae)* |
| Gentis: | Tikrieji mormonai *( Fratercula)* |
| Rūšis: | Atlantinis mormonas *( Fratercula arctica)* |

 |
| Binomas |
| Fratercula arctica Linnaeus, 1758 |

**Atlantinis mormonas**, arba **kirviasnapis** (*Fratercula arctica*) – alkinių (*Alcidae*) šeimos paukštis. Kuosos didumo, turi labai aukštą, smarkiai iš šonų suplotą snapą.

Ilgis 30 cm. Svoris: patino 345 g, patelės 310–345 g.

## Gyvenimo būdas

Žiemą gyvena po vieną arba poromis, perėjimo metu – kolonijomis. Nerangūs, bet moka šokinėti nuo akmens ant akmens. Minta mažomis žuvelėmis ir jūros vėžiagyviais.

## Išplitimas

Šiaurinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Arkties salose. Pavasarį pakrantėje kasa urvus ant stačių, žole apaugusių šlaitų, kartais rausia gilius urvus tarp akmenų, uolų papėdėse.

Paukščio skleidžiamas garsas
## Šaltiniai

Vikižodynas
# Navahai

|  Navahai |
| --- |
| Navahų šamanas |
| Gyventojų skaičius | 338,443 |
| Populiacija šalyse | JAV (Arizona, Naujoji Meksika, Juta, Kalifornija) ir šiaurinė Meksika |
| Kalba (-os) | navahų, anglų, ispanų |
| Religijos | Navahų, krikščionybė, piotizmas |
| Giminingos etninės grupės | kiti pietų atabaskai |

**Navahai** – Šiaurės Amerikos indėnų gentis, gyvenanti Arizonoje, Naujojoje Meksikoje, Jutoje, Kalifornijoje ir šiaurinėje Meksikoje.

Navahai – didžiausia indėnų gentis Šiaurinėje Amerikoje. Save vadina *Diné* (liet. *žmonės*). Didžioji dalis navahų šneka savo gimtąja kalba, taip pat gerai moka anglų kalbą.

## Praeitis

Kadaise navahai, kaip ir jų kaimynai apačiai, gyveno dabartinės Kanados teritorijoje, kur ir šiuo metu gyvena dauguma atabaskų kalbų grupei priklausančių indėnų genčių. Nėra tiksliai žinoma, kada navahai ir apačiai persikėlė į Š. Amerikos pietvakarius, tačiau manoma, kad tai įvyko apie 900–1200 m. Atkeliavę į naująsias vietas navahai patyrė stiprią čionykščių pueblo indėnų įtaką, kuri pasireiškė nuolatinių gyvenamųjų būstų statyba ir ūkininkavimu.

Nors navahų išpuoliai prieš baltuosius nebuvo tokie gausūs ir dažni kaip apačių, bet pakankamai grėsmingi, ypač antrojoje XIX a. pusėje. Tai privertė JAV vyriausybę 1863 m. surengti didelę ekspediciją, vadovaujamą generolo Kito Karsono (Kit Carson). Pasekmės indėnams buvo labai skaudžios. Sunaikinta didelė dalis derliaus bei gyvulių kaimenių, 8000 navahų paimti į nelaisvę ir įkalinti 180 mylių į pietus nuo Santa Fė, Naujosios Meksikos valstijoje.

Pasakojama, kad per Antrąjį pasaulinį karą, kai amerikiečiai kovėsi su japonais, visas JAV kariškių šifruotas radiogramas japonai sėkmingai iššifruodavo. Dėl to amerikiečiai, patyrę daug nesėkmių, pasitelkė navahų indėnus, kurie pradėjo perdavinėti reikalingas žinias savo gimtąja kalba. Šio „šifro“ japonų specialistai perprasti nesugebėjo.
# Vystymosi biologija

„Vaisius įsčiose“, Leonardas da Vinčis, apie 1510–1512. Prenatalinis (embrioninis) vystymasis yra viena pagrindinių vystymosi biologijos temų.
**Vystymosi biologija** – biologijos šaka, tirianti organizmų vystymosi ir augimo procesus. Šiuolaikinė vystymosi biologija tokius reiškinius kaip ląstelių dalijimosi genetinis valdymas, ląstelių diferenciacija, morfogenezė ir kt.

## Vystymosi biologijos dalys

*Embriologija* yra vystymosi biologijos dalis, tirianti organizmų vystymąsi nuo vienaląstės stadijos iki embrioninio vystymosi pabaigos (pvz., žinduoliuose – iki gimimo). Iki XX a. embriologija buvo tiesiog aprašomosios anatomijos dalis, o XX a. pabaigoje tapo embrioninį vystymąsi tiriančiu mokslu.

*Evoliucinė vystymosi biologija* (angl. *evolutionary developmental biology* ar sutrumpintai *evo – devo biology*) tiria organizmų individualaus vystymosi (ontogenezių) evoliucinį kitimą, skirtingų sisteminių grupių organizmų ontogenezių skirtumus.

## Pageidaujami tikslai

Vystymosi biologija tiria tiek normalų, tiek sutrikusį organizmų vystymąsi. Sutrikimų tyrimai daugiau atskleidžia apie vystymąsi, negu vien normalaus vystymosi tyrimai. Vienas praktinių vystymosi biologijos tikslų yra suprasti, kaip formuojasi išsigimimai (teratogenezė) (dėl modifikacijų ir dėl mutacijų), ir surasti būdus, kaip sutrikusį organizmo vystymąsi padaryti normaliu. Pvz., galbūt būtų galima vaisių su 21-os chromosomos trisomija taip paveikti, kad jis vystytųsi normaliai ir neturėtų Dauno sindromo.

Dabartinė vystymosi biologija tiria ir ląstelių diferenciaciją embrionuose – kaip iš kamieninių ląstelių susidaro specializuotos audinių ląstelės. Tikimasi, kad šios žinios leis iš kamieninių ląstelių užauginti audinius ir organus, kurie tiktų persodinimui.

Dar viena tema tyrimų kryptis – apoptozės (programuotos ląstelių mirties) tyrimai. Ištyrus šį reiškinį būtų galima priversti vėžines ir kitokias auglių ląsteles priversti apoptoziškai susinaikinti.

## Tiriami organizmai

Svarbiausias vystymosi biologijos tiriamas organizmas yra žmogus. Kadangi daugelis tyrimų su žmonėmis negali būti atliekami dėl bioetinių ir kitokių sumetimų, tiriami kiti organizmai, vadinami *modeliniais organizmais*.

### Pagrindiniai tiriami organizmai

* Stuburiniai:
	+ Zebrinė danija *Danio rerio* (angl. *zebrafish*)
	+ Japoninė medaka *Oryzias latipes*
	+ Raudonasis dygliapilvis *Takifugu rubripes*
	+ Pentinuotoji pipa *Xenopus laevis*
	+ Višta *Gallus gallus*
	+ Naminė pelė *Mus musculus*
* Bestuburiai
	+ Iešmutis *Branchiostoma lanceolatum*
	+ Gaubtagyviai *Tunicata*
	+ Jūrų ežiai *Echinoidea*
	+ Apvalioji kirmėlė *Caenorhabditis elegans*
	+ Vaisinė muselė *Drosophila melanogaster*
* Augalai
	+ Baltažiedis vairenis *Arabidopsis thaliana*
	+ Kukurūzas *Zea mays*
	+ Žioveinis *Antirrhinum*
# Onkologija

**Onkologija** (gr. όγκος – navikas + *λόγος* – mokslas) – medicinos šaka, tirianti navikus.

Kaip savarankiška medicinos šaka onkologija pradėjo plėtotis, kai Vokietijos mokslininkas Rudolfas Virchovas (*Virchow*) ištyrė navikų morfologinę struktūrą.

Skiriamos teorinė onkologija, kurios tyrimo objektas – navikų atsiradimo priežastys, vystymasis ir paplitimas, bei praktinė onkologija.

## Išnašos
# Imunologija

**Imunologija** – biologijos ir medicinos mokslo šaka, tirianti organizmo apsauginių sistemų ir reakcijų sandarą, reagavimą. Žmogaus imuninės sistemos sutrikimai gali sąlygoti įvairias lėtines infekcijas. Imunologinis kraujo ištyrimas leidžia patikslinti imunologinę organizmo būklę, surasti silpnąsias ar sutrikusias imuninės sistemos grandis ir tuomet skirti imunokorekcinį gydymą, kuris sustiprina organizmo apsaugines savybes bei įgalina greičiau pasveikti.
Biologinė imunologija tiria natūralias, įgimtas organizmo imunines sistemas, o medicininė – farmakologines, chemines, įgijamas su laiku.
Imunologija svarbi tuo, kad sudaro skiepų gamybos teorinį pagrindą.

##### Imunologo paslaugos

* Paciento konsultavimas, diagnozavimas ir gydymas kilus imuninės sistemos sutrikimams;
* Imunologinių tyrimų skyrimas;
* Antikūnių nustatymas;
* Šiuolaikinės imunoterapijos skyrymas.