Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Jūrų kiaulytės

| Caviidae |
| --- |
|  Jūrų kiaulytė (*Cavia porcellus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Jūrų kiaulytės *( Caviidae)* |

 |

**Jūrų kiaulytės** (*Caviidae*) – graužikų (*Rodentia*) šeima, kuriai priklauso trumpauodegiai su stambia galva gyvūnai. Priekinės galūnės keturpirštės, užpakalinės – tripirštės. Turi tik porą spenių.

Jūros kiaulytė kilusi iš Pietų Amerikos, laisvėje gyvena nedideliais būriais. Tai – tolimi voverės giminaičiai. Jūros kiaulyčių labai išsivystęs bandos jausmas, jų mažyliai ilgai neatsiskiria nuo šeimos.

Šeima skirstoma į du pošeimius, iš viso apie 20 rūšių:

* *Pošeimis. Caviinae:*
	+ Kavijos, arba **jūrų kiaulytės** (*Cavia*)
	+ Galėjos (*Galea*)
	+ Kalninės kiaulytės (*Microcavia*)
	+ Mokos, arba uolinės kiaulytės (*Kerodon*)
* *Pošeimis. Dolichotinae:*
	+ Maros (*Dolichotis*)
# Šinšiliniai

| Chinchillidae |
| --- |
|  Kalninė viskaša (*Lagidium viscacia*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Šinšiliniai *( Chinchillidae)* |

 |

**Šinšiliniai** (*Chinchillidae*) – graužikų (*Rodentia*) šeima, kuriai priklauso vidutinio didumo brangiakailiai Pietų Amerikos graužikai. Uodega puri, akys ir ausys didelės.

Šeimoje 3 gentys ir 6 rūšys:

* Šinšilos (*Chinchilla*)
	+ Ilgauodegė šinšila (*Chinchilla lanigera*)
	+ Trumpauodegė šinšila (*Chinchilla brevicaudata*)
* Kalninės viskašos (*Lagidum*)
	+ Peru viskaša (*Lagidum peruanum*)
	+ Kalninė viskaša (*Lagidum viscacia*)
	+ Volfsono viskaša (*Lagidum wolffsohni*)
* Lyguminės viskašos (*Lagostomus*)
	+ Lyguminė viskaša (*Lagostomus maximus*)
# Viskaša

| Viskaša |
| --- |
|  Kalninė viskaša (*Lagidium viscacia*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Šinšiliniai *( Chinchillidae)* |

 |

**Viskaša** – šinšilinių (*Chinchillidae*) šeimos gyvūnas. Paplitęs Anduose, pampose. Turi bendrą konvergencinę evoliuciją su triušiais.

Sudaro 2 gentys ir 4 rūšys:

* Kalninės viskašos (*Lagidum*)
	+ Peru viskaša (*Lagidum peruanum*)
	+ Kalninė viskaša (*Lagidum viscacia*)
	+ Volfsono viskaša (*Lagidum wolffsohni*)
* Lyguminės viskašos (*Lagostomus*)
	+ Lyguminė viskaša (*Lagostomus maximus*)

## Galerija

* Viskaša netoli Ujūnio druskožemio, 2017 m.
* Viskaša šildosi ryto saulėje Andų kalnuose, Čilėje

## Šaltiniai
# Šinšilos

| Chinchilla |
| --- |
|  Ilgauodegė šinšila (*Chinchilla lanigera*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Šinšiliniai *( Chinchillidae)* |
| Gentis: | Šinšilos *( Chinchilla)* |

 |

**Šinšilos** (*Chinchilla*) – graužikų gentis, priklausanti šinšilinių (*Chinchillidae*) šeimai. Natūraliai paplitusi Andų kalnuose (Peru, Bolivijoje, Čilėje). Pavadinimas kilęs nuo indėnų činčų. Dabar šinšilos dažnai auginamos kaip naminiai gyvūnai.

Genčiai priklauso dvi rūšys:

* Ilgauodegė šinšila (*Chinchilla lanigera*)
* Trumpauodegė šinšila (*Chinchilla brevicaudata*)
# Tukotukai

| Ctenomys |
| --- |
|  *Ctenomys pearsoni* |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Tukotukiniai *( Ctenomyidae)* |
| Gentis: | Tukotukai *( Ctenomys)* |

 |

**Tukotukai** (*Ctenomys*) – graužikų gentis, priklausanti monotipinei tukotukinių (*Ctenomyidae*) šeimai. Paplitusi vidurinėje ir pietinėje Pietų Amerikoje.

Kūnas kresnas, gana stambus. Galva didelė, ausys mažos, kaklas trumpas, uodega ilga, pėdos su nagais. Kailis ilgas. Žolėdžiai. Daugelis rūšių gyvena kolonijomis po žeme. Gyvena atviruose plotuose – stepėse, pievose, aukštikalnėse.

Ispanų ir portugalų kalbose vadinami *tuco-tuco* (< iš gvar. *tuku'tuku*). Taip vadinami dėl garso, kurį skleidžia išgąsdinti patinai. Tukotukai laikomi žemės ūkio kenkėjais. Indėnų gaudyti maistui.

## Rūšys

Išskiriama 50–60 tukotukų rūšių. Tarp jų:

* aukštikalninis tukotukas (*Ctenomys opimus*)
* bolivinis tukotukas (*Ctenomys boliviensis*)
* čilinis tukotukas (*Ctenomys maulinus*)
* brazilinis tukotukas (*Ctenomys brasiliensis*)
* geltonasis tukotukas (*Ctenomys fulvus*)
* magelaninis tukotukas (*Ctenomys magellanicus*)
* mažasis tukotukas (*Ctenomys minutus*)
* Naito tukotukas (*Ctenomys knighti*)
* Peru tukotukas (*Ctenomys peruanus*)
* vandeninis tukotukas (*Ctenomys lewisi*)
* ir kt.

* *Ctenomys talarum*
* *Ctenomys osvaldoreigi*
* *Ctenomys australis*
* *Ctenomys yolandae*

## Šaltiniai
# Pakos

| Cuniculus |
| --- |
|  Paka (*Cuniculus paca*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Pakiniai *( Cuniculidae)* |
| Gentis: | Pakos *( Cuniculus)* |

 |

**Pakos** (*Cuniculus*) – pakinių (*Cuniculidae*) šeimos graužikai. Yra trys rūšys.

Seniau gentis priskirta agutinių šeimai.

* Paka (lot. *Cuniculus paca*) paplitusi Pietų Amerikoje, vertinama dėl skanios mėsos, sveria iki 10 kg.
* Kalninė paka (*Cuniculus taczanowskii*)
* *Cuniculus hernandezi*
# Paka

| Cuniculus paca |
| --- |
|  Paka (*Cuniculus paca*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Pakiniai *( Cuniculidae)* |
| Gentis: | Pakos *( Cuniculus)* |
| Rūšis: | Paka *( Cuniculus paca)* |

 |

**Paka** (*Cuniculus paca*), dar lygumų paka, dėmėtoji paka – stambių graužikų rūšis, priklausanti pakų (*Cuniculidae*) šeimai. Šie gyvūnai paplitę tropinėje ir subtropinėje Lotynų Amerikoje – nuo vidurio rytų Meksikos iki šiaurės Argentinos.

Paka yra 60–79 cm ilgio, su 2–3 cm uodega ir sveria 7–10 kg. Kailis rudas su baltais dryžiais, sudarytais dėmelių pavidalu. Galva stambi, skruostai siauri, ausys mažos, akys didelės ir toli viena nuo kitos, ūsai ilgi.

Gyvūnas veiklus naktį. Maitinasi augaliniu maistu (šaknimis, stiebais, ūgliais, lapais, sėklomis, vaisiais). Dieną praleidžia slėptuvėje. Gerai plaukioja. Gyvena miškingose vietose netoli vandens.

Pakos laikomos kenkėjais, nes nuniokoja jamsų, manijokų, cukranendrių, kukurūzų pasėlius. Medžiojamos dėl mėsos.

Vietiniai pavadinimai:

* gvar. *paka* („budrus, pakirdęs“)
* isp. *paca, guartinaja, guanta, guagu molon, goruga, majaz, marioxys, conejo manchado, lapa*
* nah. *tepēitzcuintli* („kalnų šuo“)
* maj. *jaleb*
* keč. *hayupa, lumucha*
* port. *paca*
* aravak. *labba, lape, lappe*

Iškamša
## Šaltiniai
# Agutiniai

| Dasyproctidae |
| --- |
|  Taškuotasis agutis (*Dasyprocta punctata*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Agutiniai *( Dasyproctidae)* |

 |

**Agutiniai** (*Dasyproctidae*) – graužikų (*Rodentia*) šeima, kuriai priklauso vidutinio dydžio, trumpa uodega, greitakojai gyvūnai, paplitę Pietų Amerikoje.

Šeimoje 2 gentys ir 13 rūšių:

* Tikrieji agučiai (*Dasyprocta*), 11 rūšių.
* Uodeguotieji agučiai (*Myoprocta*), 2 rūšys.

Kai kurie zoologai taip pat įskaičiuoja pakas (*Cuniculus*), tačiau paskutiniai genetiniai tyrimai parodė, kad pakos nėra giminingos agutiniams.

## Paplitimas ir buveinė

Šeima plačiai paplitusi Amerikos žemyno atogrąžų regionuose nuo pietų Meksikos iki pietų Brazilijos ir Mažųjų Antilų. Gyvena miškuose, dirbamos žemės plotuose ir proskynose

## Išvaizda

Svoris iki 4 kg. Kūnas lieknas ir grakštus. Galūnės pailgos ir plonos, užpakalinės ilgesnės už priekines. Kailis trumpas, šiurkštus, tankus ir pailgėja ant pakaušio. Galva didelė, ausys palyginti trumpos, apvalios ir atviros. Akys didelės. Pėdos tripirštės, priekinės letenos keturpirštės, su sumažintu nykščiu. Pirštai su stipriais nagais. Nagai ilgi, platūs ir aštrūs, panašūs į mažas kanopas. Uodega trumpa.

## Elgsena ir mityba

Greiti; gerai plauko, kai kurie nardo. Slepiasi pavieniui urveliuose. Daugiausia minta lapais, šaknimis ir vaisiais.

## Šaltiniai
# Pakarana

| Dinomys branickii |
| --- |
|  Pakarana (*Dinomys branickii*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | **Pakaraniniai( Dinomyidae)* |
| Gentis: | **Pakaranos( Dinomys)* |
| Rūšis: | Pakarana *( Dinomys branickii)* |

 |
|  Paplitimas |

**Pakarana** (*Dinomys branickii*) – graužikų (*Rodentia*) rūšis, vienintelė **pakaraninių** (*Dinomyidae*) šeimoje.

## Paplitimas ir buveinė

Paplitusi Pietų Amerikoje, vakarinėje Amazonės baseino tropinių miškų dalyje ir Andų prieškalnėse nuo šiaurės vakarų Venesuelos ir Kolumbijos iki vakarų Bolivijos.

Gyvena atogrąžų miškų slėniuose ir kalnų šlaituose 240-3200 m aukščiuose virš jūros lygio. Randamos 4-5 individų šeimose.

## Išvaizda

Kūno ilgis 73-80 cm, uodega 20 cm. Svoris 10-15 kg. Kailis dėmėtas. Uodega ilga.

## Mityba

Minta vaisiais, lapais ir augalų stiebais. Valgydami sėdasi ant užpakalinių kojų ir priekinėmis letenomis renka maistą.

## Šaltiniai
# Dygliatriušiniai

| Hystricidae |
| --- |
|  Dygliatriušis (*Atherurus* sp.) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Dygliatriušiniai *( Hystricidae)* |

 |

**Dygliatriušiniai** (*Hystricidae*) – graužikų (*Rodentia*) šeima. Dažniausiai stambūs graužikai. Jų nugara, ypač užpakalinė dalis, apaugusi ilgais dygliais.

Šeimoje 4 gentys, 12 rūšių:

* Kutauodegiai dygliatriušiai (*Atherurus*), 2 rūšys.
* Dygliatriušiai (*Hystrix*), 5 rūšys.
* Indoneziniai dygliatriušiai (*Thecurus*), 3 rūšys.
* Ilgauodegiai dygliatriušiai (*Trichys*), 2 rūšys

## Paplitimas ir buveinė

Paplitę senajame pasaulyje, nuo Europos ir Afrikos ir Indijos subkontinente iki Pietryčių Azijos, Filipinų ir Sulavesio. Gyvena įvairiose buveinėse: ​​atogrąžų miškuose, pusdykumėse, pievose ir savanose.

## Išvaizda

Ilgis 350–930 mm, uodegos ilgis 25–260 mm. Svoris iki 30 kg. Kūnas tvirtas ir padengtas spygliais, kurie itin ilgi ant pakaušio ir pasiekia tokią specializuotą struktūrą, kurios neturi jokie kiti graužikai. Galva didelė, akys palyginti mažos, o ausys trumpos ir apvalios. Galūnės trumpos, letenos penkiapirštės, su nagais. Delnai ir padai lygūs. Uodega būna ilga ir gale apaugusi šeriais arba trumpesnė ir su spygliais. Patelės kūno šonuose yra 2–3 poros spenių.

## Mityba

Minta augaliniu maistu, pavyzdžiui, gumbais, šaknimis ir vaisiais. Kartais graužia ir kaulus.

## Šaltiniai

## Literatūra

* Ronald M. Novak, *Walker's Mammals of the World, 6th edition*, Johns Hopkins University Press, 1999. ISBN 9780801857898
# Aštuondantiniai

| Octodontidae |
| --- |
|  Degu (*Octodon degus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Aštuondantiniai *( Octodontidae)* |

 |

**Aštuondantiniai** (*Octodontidae*) – graužikų (*Rodentia*) šeima, kurioje 8 gentys:

* Žiurkiniai aštuondančiai (*Aconaemys*), 3 rūšys.
* Aštuondančiai (*Octodon*), 4 rūšys: degu.
* Miegapeliniai aštuondančiai (*Octodontomys*), 1 rūšis.
* Aštuondantės žiurkės (*Octomys*), 1 rūšis.
* *Pipanacoctomys,* 1 rūšis.
* *Salinoctomys,* 1 rūšis.
* Akliniai aštuondančiai (*Spalacopus*), 1 rūšis.
* *Tympanoctomys,* 1 rūšis.

## Aprašymas

Aštuondančiai yra vidutinio dydžio graužikai, kurie užauga nuo 12 iki 20 cm. Turi ilgą, šilkinį kailį, kuris paprastai yra rusvos spalvos ir dažnai būna šviesesnis apatinėje kūno dalyje. Šeimos pavadinime minimas *aštuoni*, kadangi gyvūnų dantų modelis primena skaičių 8. Dauguma individų yra naktiniai ir socialūs. Žolėdžiai, minta šakniagumbiais, svogūnais ir kaktusais.

## Šaltiniai
# Afrikinės nendryninės žiurkės

| Thryonomyidae |
| --- |
|  Didžioji nendryninė žiurkė (*Thryonomys swinderianus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Afrikinės nendryninės žiurkės *( Thryonomyidae)* |

 |

**Afrikinės nendryninės žiurkės** (*Thryonomyidae*) – graužikų (*Rodentia*) šeima, kurioje yra viena gentis su dviem rūšimis:

* Mažoji nendryninė žiurkė (*Thryonomys gregorianus*)
* Didžioji nendryninė žiurkė (*Thryonomys swinderianus*)

## Paplitimas

Paplitusios Afrikoje, išskyrus Sacharą. Gyvena pelkėtose vietose, upių ir ežerų pakrantėse.

## Išvaizda

Kūno ilgis 35–60 cm. Sveria apie 3–6 kg, o kai kuriais atvejais iki 10 kg. Tai tvirto kūno sudėjimo graužikai, kurių kailis rusvas ir išmargintas geltona arba pilka spalva.

## Veisimasis

Patelės bent kartą per metus atsiveda 2–4 ​​jauniklius, o kai kuriose vietovėse ir dažniau. Afrikinės nendryninės žiurkės lytiškai subręsta ir gali daugintis 6 mėnesių amžiaus.

## Mityba

Žolėdžiai, daugiausia minta savanos ir vandens žolėmis, o kartais ir medžių šaknimis, gumbais, žieve, vaisiais, grūdais ar riešutais. Kartais įsiveržia į dirbamos žemės plotus ir maitinasi cukranendrėmis, todėl laikomi kenkėjais.

## Šaltiniai
# Dygieji miegapeliniai žiurkėnai

| Platacanthomyidae |
| --- |
|  *Platacanthomys lasiurus* |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Dygieji miegapeliniai žiurkėnai *( Platacanthomyidae)* |

 |

**Dygieji miegapeliniai žiurkėnai** (*Platacanthomyidae*) – graužikų (*Rodentia*) šeima, kurioje dvi gentys su 3 rūšimis:

* Dygusis miegapelinis žiurkėnas (*Platacanthomys lasiurus*)
* Kininis miegapelinis žiurkėnas (*Typhlomys cinereus*)
* Vietnaminis miegapelinis žiurkėnas (*Typhlomys chapensis*)

## Paplitimas ir buveinė

Plačiai paplitę Pietryčių Azijoje – Indijoje, Kinijoje ir Indokinijoje. Gyvena drėgnuose atogrąžų ir subtropikų miškuose 600-2100 m aukščiuose virš jūros lygio.

## Išvaizda

Kūno ilgis 7–14 cm, uodegos ilgis 7,6-13,8 cm. Svoris apie 75 g. Kūnas panašus į pelės. Ausys matomos, margos, bet plaukelių nedaug. Ūsai labai ilgi. Pėdos trumpos, su ilgais viduriniais pirštais. Pėdų padai be plaukų ir su 6 pagalvėlėmis. Uodega ilgesnė už galvą ir kūną, dažniausiai su ilgu plaukų kuokštu.

## Šaltiniai
# Akliniai

| Spalacidae |
| --- |
|  Paprastasis aklys (*Spalax microphthalmus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Akliniai *( Spalacidae)* |

 |

**Akliniai** (*Spalacidae*) – graužikų (*Rodentia*) šeima, kuriai priklauso labai specializuoti beveik beuodegiai graužikai, nuolat gyvenantys po žeme. Akys ir išorinės ausys redukuotos, o galūnės trumpos ir silpnos. Urvus kasa atsikišusiais dideliais priekiniais dantimis, už jų šoninės lūpų dalys sandariai uždaro burnos angą. Žemę išstumia paplokščia galva.

Šeimoje 3 pošeimai, 6 gentys ir apie 30 rūšių:

Pošeimis. Myospalacinae

* Cokorai (*Myospalax*):
	+ *Myospalax aspalax*
	+ *Myospalax epsilanus*
	+ Tikrasis cokoras (*Myospalax myospalax*)
	+ *Myospalax psilurus*
	+ Kininis cokoras (*Myospalax fontanierii*)
	+ *Myospalax rothschildi*
	+ *Myospalax smithii*

Pošeimis. Rhizomyinae

* Bambukyninės žiurkės (*Rhizomys*):
	+ Žiloji bambukyninė žiurkė (*Rhizomys pruinosus*)
	+ Didžioji bambukyninė žiurkė (*Rhizomys sumatrensis*)
	+ Kininė bambukyninė žiurkė (*Rhizomys sinensis*)
* Mažosios bambukyninės žiurkės (*Cannomys*):
	+ Mažoji bambukyninė žiurkė (*Cannomys badius*)
* Afrikinės bambukyninės žiurkės (*Tachyoryctes*):
	+ Etiopinė bambukyninė žiurkė (*Tachyoryctes macrocephalus*)
	+ Afrikinė bambukyninė žiurkė (*Tachyoryctes splendens*)

Pošeimis. Spalacinae

* Akliai (*Spalax*):
	+ *Spalax graecus*
	+ *Spalax zemni*
	+ *Spalax arenarius*
	+ Paprastasis aklys (*Spalax microphthalmus*)
	+ Didysis aklys (*Spalax giganteus*)
	+ *Nannospalax:*
	+ Mažasis aklys, arba baltadantis aklys (*Nannospalax leucodon*)
	+ *Nannospalax nehringi*. **Pav.**
	+ *Nannospalax ehrenbergi*
# Miegapeliniai

| Gliridae |
| --- |
|  Ąžuolinė miegapelė (*Eliomys quercinus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Miegapeliniai *( Gliridae)* |

 |

**Miegapeliniai** (*Gliridae*) – graužikų (*Rodentia*) šeima, kuriai priklauso smulkūs graužikai su ilga ir tankiai plaukuota uodega. Išore šiek tiek panašūs į mažą voveraitę. Skruostiniai dantys – su šaknimis. Gyvena lapuočių miškuose, gerai laipioja medžiais ir krūmais. Aktyvūs naktį, žiemai įminga.

Šeimoje 28 rūšys, Lietuvoje gyvena 4 rūšys:

* Lazdyninė miegapelė (*Muscardinus avellanarius*)
* Didžioji miegapelė (*Glis glis*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Ąžuolinė miegapelė (*Eliomys quercinus*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Miškinė miegapelė (*Dryomys nitedula*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
# Kiškėnai

*Apie kaimą Klaipėdos rajone žr. Kiškėnai (Klaipėda)*.

| Ochotona |
| --- |
|  Amerikinis kiškėnas (*Ochotona princeps*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Kiškiažvėriai *( Lagomorpha)* |
| Šeima: | **Kiškėniniai( Ochotonidae)* |
| Gentis: | Kiškėnai *( Ochotona)* |

 |

**Kiškėnai** (*Ochotona*) – kiškiažvėrių (*Lagomorpha*) būrio, monotipinės **kiškėninių** (*Ochotonidae*) šeimos gentis, kuriai priklauso dieną aktyvūs beveik beuodegiai žinduoliai su apvaliomis ausimis ir trumpomis kojomis. Savo išvaizda yra panašūs į mažus kiškius. Pajutę pavojų skardžiai cypia.

Paplitę kalnuotose Azijos ir Šiaurės Amerikos vietose, kai kurios rūšys gyvena stepėse. Gyvena urvuose, dažniausiai kolonijomis. Žiemai kaupia maisto atsargas – sudžiūvusią žolę deda į krūvas arba kiša į plyšius tarp uolų skeveldrų.

Gentyje išskiriama 30 rūšių:

* Altajinis kiškėnas (*Ochotona alpina*)
* Juodalūpis kiškėnas (*Ochotona curzoniae*)
* Daūrinis kiškėnas (*Ochotona daurica*)
* Kininis kiškėnas (*Ochotona erythrotis*)
* Šiaurinis kiškėnas (*Ochotona hyperborea*)
* Kozlovo kiškėnas (*Ochotona koslovi*)
* Mongolinis kiškėnas (*Ochotona pallasi*)
* Amerikinis kiškėnas (*Ochotona princeps*)
* Stepinis kiškėnas (*Ochotona pusilla*)
* Didžiaausis kiškėnas (*Ochotona roylei*)
* Rausvasis šienkrovys (*Ochotona rutila*)
* Tibetinis kiškėnas (*Ochotona thibetana*)
* Tomo kiškėnas (*Ochotona thomasi*)

ir kt.

* Altajinis kiškėnas (Ochotona alpina)
* Šiaurinis kiškėnas (*Ochotona hyperborea*)
* Mongolinis Kiškėnas (*Ochotona pallasi*)
* Juodalūpis kiškėnas (*Ochotona curzoniae*)
* Didžiaausis kiškėnas (*Ochotona roylei*)
* Rausvasis šienkrovys (*Ochotona rutila*)

## Šaltiniai
# Kiškiniai

| Leporidae |
| --- |
|  Pilkasis kiškis (*Lepus europaeus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Kiškiažvėriai *( Lagomorpha)* |
| Šeima: | Kiškiniai *( Leporidae)* |

 |

**Kiškiniai** (*Leporidae*) – kiškiažvėrių (*Lagomorpha*) šeima, kuriai priklausantys žinduoliai turi pailgėjusias užpakalines galūnes ir labai ilgas ausis. Aktyvesni yra temstant, bėga šuoliuodami. Minta žole, o žiemą graužia krūmų šakeles ir žievę.

Šeimoje yra 11 genčių, apie 50 rūšių:

* Japoniniai triušiai (*Pentalagus*).
* Krūmyniniai kiškiai (*Bunolagus*)
* Pietų Afrikos triušiai (*Pronolagus*)
* Dryžuotieji kiškiai (*Nesolagus*)
* Beuodegiai triušiai (*Romerolagus*)
* *Brachylagus*
* Amerikiniai triušiai (*Sylvilagus*)
* Laukiniai triušiai (*Oryctolagus*)
* Afrikiniai kiškiai (*Poelagus*)
* Asaminiai triušiai (*Caprolagus*)
* Kiškiai (*Lepus*). Lietuvoje dvi rūšys: pilkasis kiškis (*Lepus europaeus*) ir baltasis kiškis (*Lepus timidus*)

* Nykštukinis kiškis (*Brachylagus idahoensis*)
* Floridinis triušis (*Sylvilagus floridanus*)
* Stepinis triušis (*Sylvilagus audubonii*)
* Kaliforninis triušis (*Sylvilagus bachmani*)
* Amerikinis baltasis kiškis (*Lepus americanus*)
* Pilkasis kiškis (*Lepus europaeus*)
* Baltasis kiškis (*Lepus timidus*)
* *Lepus townsendii*