Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Švilpikai

*Šis straipsnis apie gyvūną. Apie valgį skaitykite straipsnyje Švilpikai (valgis).*

| Marmota |
| --- |
|  Alpinis švilpikas (*Marmota marmota*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Voveriniai *( Sciuridae)* |
| Pošeimis: | Tikrosios voverės *( Sciurinae)* |
| Gentis: | Švilpikai *( Marmota)* |

 |

Švilpikai
**Švilpikai** (*Marmota*) – voverinių (*Sciuridae*) šeimos graužikų gentis. Sunkiausi voverinių šeimos atstovai.

Gentyje 14 rūšių, paplitusių Eurazijos ir Šiaurės Amerikos stepių ir kalnuotuose plotuose:

* Pilkasis švilpikas (*Marmota baibacina*)
* Stepinis švilpikas (*Marmota bobak*)
* Aliaskinis švilpikas (*Marmota broweri*)
* Žilasis švilpikas (*Marmota caligata*)
* Kamčiatkinis švilpikas (*Marmota camtschatica*)
* Ilgauodegis švilpikas (*Marmota caudata*)
* Geltonpilvis švilpikas (*Marmota flaviventris*)
* Himalajinis švilpikas (*Marmota himalayana*)
* Alpinis švilpikas (*Marmota marmota*). **Pav. Menzberio švilpikas (*Marmota menzbieri*)
* Miškinis švilpikas (*Marmota monax*)
* *Marmota olympus*
* Tarbaganas (*Marmota sibirica*)
* *Marmota vancouverensis*

## Šaltiniai
# Didžioji miegapelė

| Glis glis Apsauga: 2(V) – Pažeidžiama rūšis |
| --- |
|  Didžioji miegapelė (*Glis glis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Miegapeliniai *( Gliridae)* |
| Gentis: | Didžiosios miegapelės *( Glis)* |
| Rūšis: | Didžioji miegapelė *( Glis glis)* |

 |
| Binomas |
| Glis glis Linnaeus, 1766 |

**Didžioji miegapelė** (*Glis glis*) – miegapelinių (*Gliridae*) šeimos graužikas.

Tai pati didžiausia Lietuvos miegapelė, kuri yra 140–190 mm ilgio ir 70–120 g svorio. Kailiukas pelenų spalvos, kartais rusvo atspalvio. Kūno apačia šviesesnė. Snukučio šonuose juodų ruožų nėra, tik akis juosia tamsesnių plaukų žiedas. Ausys apvalios, apaugusios trumpais plaukais. Uodega papurusi. Užpakalinės kojos šiek tiek ilgesnės už priekines, letenos trumpos ir plačios.

Gyvena lapuočių ir mišriuose miškuose netoli upių slėnių, ypač kur auga paprastųjų lazdynų trakas. Gūžtą įsirengia uokse, sename paukščio lizde, inkiluose, kartais kitų žvėrelių urvuose. Dažniausiai minta paprastojo lazdyno riešutais, bet jeigu jų derlius mažas ar visai neuždera, tada ir ąžuolo gilėmis. Rudenį jos tampa riebios, nes žiemai sukaupia dideles riebalų atsargas. Rudenį jos įsirausia į žemę maždaug apie pusmetrį gilyn ir šaltuoju laikotarpiu užmiega. Natūralūs jos priešai kiaunės, lapės, bei kartais joms gali pakenkti net šernai, kurie užuodę jas po žeme, išknisę gali tiesiog suėsti. Lietuvoje labai reta rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

Didžioji miegapelė (*Glis glis*)
# Goferiniai

| Geomyidae |
| --- |
|  Lyguminis goferas (*Geomys bursarius*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Goferiniai *( Geomyidae)* |

 |

**Goferiniai** (*Geomyidae*) – graužikų (*Rodentia*) šeima, kuriai priklauso 41 endeminės rūšys, gyvenančios Šiaurės ir Centrinėje Amerikoje. Gyvūnai plačiai žinomi dėl tunelių tiesimo veiklos ir gebėjimo sunaikinti ūkius bei sodus.

Šeimoje 5 gentys:

* Rytų Amerikos goferai (*Geomys*), 7 rūšys.
* Didieji goferai (*Orthogeomys*), 11 rūšių.
* Bulerio goferai (*Pappogeomys*), 9 rūšys.
* Vakarų Amerikos goferai (T*homomys*), 8 rūšys
* Mičoakaniniai goferai (*Zygogeomys*), 1 rūšis

## Išvaizda

Ilgis 13–35 cm, uodegos ilgis 4–14 cm. Svoris apie 200 g, tačiau kai kurios rūšys sveria 1 kg. Patinai gali būti didesni už pateles ir sverti beveik dvigubai daugiau. Kailis dažnai rudas ir atitinka dirvožemio, kuriame gyvūnas gyvena, spalvą. Turi didelius skruostų maišus su kailiniu pamušalu, kurie gali būti išversti į išorę. Akys mažos. Uodega trumpa ir plaukuota.

## Elgsena

Beveik visą savo gyvenimą praleidžia po žeme. Į paviršių išlenda tik išskirtiniais maisto paieškos atvejais. Kasa dviejų skirtingų tipų tunelius: maitinimosi tuneliai yra arti paviršiaus ir labai siauri. Urvai su lizdų, miegojimo ir sandėliavimo kameromis gilesni ir didesnių matmenų. Neužmiega žiemos miegu, tačiau šaltuoju metu, ypač šiauriniuose savo arealo regionuose, nustoja kasti.

## Mityba

Maitinasi požeminėmis augalų dalimis – šaknimis ir gumbais. Maistą laiko skruostų maišeliuose ir neša į iškastuose tuneliuose esančius sandėlius.

## Šaltiniai
# Feromonas

**Feromonas** – gyvūnų organizme gaminamas cheminis junginys. Juo perduodama informacija kitiems tos pačios rūšies gyvūnams.

Feromonas siejamas su lytiniu potraukiu ir yra naudojamas lytinių partnerių atpažinimui bei priviliojimui. Daugelio ištirtų žinduolių feromono struktūra panaši į lytinius hormonus.

Dažniausiai feromonus išskiria specialios gyvūnų liaukos, tačiau nedideli jų kiekiai išskiriami ir su šlapimu bei prakaitu.