Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Žiurkėnai

| Cricetinae |
| --- |
|  Balėsas (*Cricetus cricetus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Žiurkėniniai *( Cricetidae)* |
| Pošeimis: | Žiurkėnai *( Cricetinae)* |

 |

**Žiurkėnai** (*Cricetinae*) – žiurkėninių (*Cricetidae*) šeimai priklausančių graužikų pošeimis, kuriai priklauso septynios gentys ir 19 rūšių. Žiurkėnai, kaip naminiai gyvūnėliai, imti dauginti 1939 m. Žinomiausia žiurkėnų rūšis yra sirinis žiurkėnas (*Mesocricetus auratus*), dažniausiai laikomas kaip naminis gyvūnėlis. Kiti kaip augintiniai laikomi žiurkėnai – trys nykštukinių žiurkėnų rūšys: Kempbelo nykštukinis žiurkėnas (*Phodopus campbelli*), žieminis baltasis nykštukinis žiurkėnas (*Phodopus sungorus*) ir Roborovskio žiurkėnas (*Phodopus roborovskii*).

Žiurkėnai yra labiau aktyvūs saulėlydžio laikotarpiu nei naktiniai gyvūnai. Laukinėje gamtoje dienos metu būna po žeme, slėpdamiesi nuo plėšrūnų. Daugiausia minta sėklomis, vaisiais ir augmenija, retkarčiais vabzdžiais. Turi stambų kūnelį, pasižymi išskirtiniais bruožais, tokiais kaip pailgi skruostų maišeliai, kuriuose jie gali laikyti maistą ir jį nešti į savo urvelius, taip pat trumpa uodega ir kailiu padengtos pėdos.

## Klasifikacija

Taksonomistai nesutaria dėl pošeimio *Cricetinae* padėties *Muroidea* superšeimoje.

* Pošeimis **Žiurkėnai** (*Cricetinae*)
	+ Gentis *Allocricetulus*
		- Rūšis *Allocricetulus curtatus*
		- Rūšis *Allocricetulus eversmanni*
	+ Gentis *Cansumys*
		- Rūšis *Cansumys canus*
	+ Gentis *Cricetulus*
		- Rūšis *Cricetulus alticola*
		- Rūšis *Cricetulus barabensis*
		- Rūšis *Cricetulus griseus*
		- Rūšis *Cricetulus kamensis*
		- Rūšis *Cricetulus longicaudatus*
		- Rūšis *Cricetulus migratorius*
		- Rūšis *Cricetulus sokolovi*
	+ Gentis *Cricetus*
		- Rūšis *Cricetus cricetus*
	+ Gentis *Mesocricetus*
		- Rūšis *Mesocricetus auratus*
		- Rūšis *Mesocricetus brandti*
		- Rūšis *Mesocricetus newtoni*
		- Rūšis *Mesocricetus raddei*
	+ Gentis *Phodopus*
		- Rūšis *Phodopus campbelli*
		- Rūšis *Phodopus roborovskii*
		- Rūšis *Phodopus sungorus*
	+ Gentis *Tscherskia*
		- Rūšis *Tscherskia triton*

## Šaltiniai
# Kiškiai

*Kitos reikšmės – Kiškiai (reikšmės).*

| Lepus |
| --- |
|  Amerikinis baltasis kiškis (*Lepus americanus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Kiškiažvėriai *( Lagomorpha)* |
| Šeima: | Kiškiniai *( Leporidae)* |
| Gentis: | Kiškiai *( Lepus)* |

 |

**Kiškiai** (*Lepus*) – kiškinių (*Leporidae*) šeimos žinduolių gentis.

Paplitę Eurazijoje, Afrikoje ir Šiaurės Amerikoje. Aklimatizuoti Pietų Amerikoje, Australijoje, Naujojoje Zelandijoje ir kitur. Gentyje yra apie 30 rūšių:

* Europos rūšys:
	+ Pilkasis kiškis (*Lepus europaeus*)
	+ Baltasis kiškis (*Lepus timidus*)
	+ Korsikinis kiškis (*Lepus corsicanus*)
	+ Granadinis kiškis (*Lepus granatensis*)
	+ Raipstinis kiškis (*Lepus castroviejoi*)
* Šiaurės Amerikos rūšys:
	+ Aliaskinis kiškis (*Lepus othus*)
	+ Arktinis kiškis (*Lepus arcticus)*
	+ Amerikinis baltasis kiškis (*Lepus americanus*)
	+ Baltauodegis kiškis (*Lepus townsendii*)
	+ Kaliforninis kiškis (*Lepus californicus*)
	+ Antilopinis kiškis (*Lepus alleni*)
	+ Tamsusis kiškis (*Lepus insularis*)
	+ Baltašonis kiškis (*Lepus callotis*)
	+ Gelsvasis kiškis (*Lepus flavigularis*)
* Afrikos rūšys:
	+ Kapinis kiškis (*Lepus capensis*)
	+ Abisininis kiškis (*Lepus habessinicus*)
	+ Afrikinis savaninis kiškis (*Lepus microtis*)
	+ Krūmyninis kiškis (*Lepus saxatilis*)
	+ Etiopinis kiškis (*Lepus fagani*)
	+ Etiopijos kalnyno kiškis (*Lepus starcki*)
* Azijos rūšys:
	+ Tolajus (*Lepus tolai*)
	+ Birminis kiškis (*Lepus peguensis*)
	+ Hainaninis kiškis (*Lepus hainanus*)
	+ Juodakaklis kiškis (*Lepus nigricollis*)
	+ Garbanotasis kiškis (*Lepus oiostolus*)
	+ Junaninis kiškis (*Lepus comus*)
	+ Kininis kiškis (*Lepus sinensis*)
	+ Smėlyninis kiškis (*Lepus tibetanus*)
	+ Jarkandinis kiškis (*Lepus yarkandensis*)
	+ Korėjinis kiškis (*Lepus coreanus*)
	+ Mandžiūrinis kiškis (*Lepus mandshuricus*)
	+ Japoninis kiškis (*Lepus brachyurus*)
# Triušiai

Floridinis triušis (*Sylvilagus floridanus*)
 *Šis straipsnis apie gyvūną. Apie kaimą skaitykite straipsnyje Triušiai (Klaipėda).*
 **Triušiai** – netaksoniminis kelių kiškinių (*Leporidae*) šeimos graužikų genčių pavadinimas.

Nuo kiškių paprastai skiriasi mažesniu kūnu, triušių jaunikliai būna akli ir beplaukiai. Triušiai natūralioje aplinkoje gyvena urvuose po žeme, kai kiškiai – antžeminiuose lizduose. Triušiai taip pat dažnai auginami kaip naminiai gyvūnai.

## Gentys

* Japoniniai triušiai (*Pentalagus*)
* Amerikiniai triušiai (*Sylvilagus*)
* Beuodegiai triušiai (*Romerolagus*)
* Laukiniai triušiai (*Oryctolagus*)
# Laurazija

Pangėja su atsiskiriančiomis Laurazija ir Gondvana
**Laurazija** – šiaurinis paleokontinentas, susiformavęs prieš 180 mln. m. mezozojaus epochoje, juros periode, skilus Pangėjai. Laurazijos sudėtinės dalys buvo Eurazija ir Laurentija (dab. Šiaurės Amerika), šie kontinentai nuo Laurazijos atsiskyrė prieš 135 mln. m.

## Išnašos
# Bandymai su gyvūnais

Pelės yra vieni iš dažniausiai bandymams naudojamų gyvūnų.
**Bandymai su gyvūnais** – gyvūnų (išskyrus žmones) naudojimas mokslo tikslais, dėl kurių jie gali patirti skausmą, kančią, baimę ar ilgalaikį sužalojimą. Bandymai atliekami su įvairiomis gyvūnų rūšimis – pradedant vabzdžiais ir baigiant primatais. Nėra tikslių duomenų, kiek gyvūnų naudojama šiam tikslui pasaulio mastu, skaičiai svyruoja nuo 25 iki 100 mln. per metus, įtraukiant tik stuburinius. Dauguma jų atlikus bandymus eutanizuojami. Priklausomai nuo valstybės ir rūšies, gyvūnai bandymams gaunami iš specialių veisyklų, gaudomi gamtoje arba perkami iš žmonių.

Bandymai su gyvūnais atliekami universitetuose, medicinos mokyklose, farmacijos kompanijose, gynybos institucijose, specializuotose tyrimų laboratorijose, teikiančiose paslaugas užsakovams. Su gyvūnais gali būti atliekamos bendrosios su jais pačiais susijusios genetikos, vystymosi, elgesio studijos, arba taikomieji biomedicinos, organų transplantacijos, naujų gydymo metodų tyrimai. Gyvūnai taip pat naudojami išbandant vaistus ir cheminių medžiagų, įskaitant kosmetiką ir buitinę chemiją, toksiškumą. Kai kurie universitetai ir mokyklos gyvūnus naudoja mokymo tikslais, o gynybos institucijos – ginklų veiksmingumo ar kitokiuose bandymuose. Įvairiose šalyse bandymai su gyvūnais reguliuojami skirtingai.

Bandymų su gyvūnais šalininkai teigia, kad nuo to priklauso medicinos progresas, o tuo pačiu ir žmonių gerovė. Manoma, jog šiuo metu neegzistuoja pakankamai alternatyvių metodų, kurie padėtų gauti reikiamus duomenis įvairiose tyrimų srityse. Oponentai, tarp kurių yra dalis medikų, taip pat ir gyvūnų teisių bei gyvūnų gerovės atstovų, abejoja, ar tai geriausias būdas vystyti mediciną ir ar bandymai su gyvūnais patikimai nuspėja poveikį žmonėms. Taip pat teigiama, kad bandymai su gyvūnais nepateisinami iš moralinės pusės.

## Išnašos
# Juodoji žiurkė

| Rattus rattus |
| --- |
|  Juodoji žiurkė (*Rattus rattus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Peliniai *( Muridae)* |
| Gentis: | Žiurkės *( Rattus)* |
| Rūšis: | Juodoji žiurkė *( Rattus rattus)* |

 |
| Binomas |
| Rattus rattus Linnaeus, 1758 |

**Juodoji žiurkė** (*Rattus rattus*) – pelinių (*Muridae*) šeimos graužikas. Už pilkąją žiurkę truputį mažesnė. Kūnas 135-200 mm ilgio, svoris – iki 250 g. Kailiukas beveik juodas, bet pasitaiko ir pilkšvų žvėriukų. Pilvas šviesesnis už nugarą. Uodega ilgesnė už kūną. Užlenktos į priekį ausys siekia akis.

Paplitusi visur, tačiau dažnesnė tik ten, kur nėra pilkųjų žiurkių, su kuriomis konkuruoja. Kaimuose vasarą išeina į laukus, daržus, kur gyvena po šiukšlių krūvomis, krūmuose. Žiemai grįžta į gyvenvietes.

Juodoji žiurkė
# Pilkoji žiurkė

| Rattus norvegicus |
| --- |
|  Pilkoji žiurkė (*Rattus norvegicus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Peliniai *( Muridae)* |
| Gentis: | Žiurkės *( Rattus)* |
| Rūšis: | Pilkoji žiurkė *( Rattus norvegicus)* |

 |
| Binomas |
| Rattus norvegicus Berkenhout, 1769 |

**Pilkoji žiurkė** (*Rattus norvegicus*) – pelinių (*Muridae*) šeimos graužikas. Graužikas stambus, kūnas 170-280 mm ilgio ir 220-415 g svorio. Nugara rusvai pilka, kailiukas metalinio blizgesio. Pilvas gelsvai pilkas, plaukų viršūnės juodos. Uodega trumpesnė už kūną. Ausys, užlenktos į priekį, nesiekia akių.

Lietuvoje dažna, invazinė rūšis. Gyvena trobesiuose, sandėliuose, šiukšlių dėžėse. Vasarą dalis žiurkių išeina į sodus, daržus, paupius, o žiemai grįžta į gyvenvietes. Naikina ir apteršia maisto produktus, apgraužia medžio ir odos gaminius. Paukštidėse pjauna paukščių jauniklius, išgeria kiaušinius.
# Dentinas

**Dentinas** (lot. *dentinum*) – vienas iš dantį sudarančių audinių, užimantis didžiausią ir pagrindinę jo dalį. Savo sandara panašus į kaulinį audinį. Jis formuoja danties vainiką, kuriuo apsupa pulpos ertmę ir šaknis. Dentinas yra gelsvos spalvos, 70 % dentino masės sudaro neorganinės medžiagos, apie 20 – organinės, likusi dalis yra vanduo.

Yra kelių rūšių dentinas:

* *Pirminis dentinas* – formuojasi dančiui dar neprasikalus, tada susiformuoja didžiausia dentino dalis.
* *Antrinis dentinas* – dentinas, kuris formuojasi po danties prasikalimo. Šis dentinas dar gali būti skirstomas į:
	+ Reparacinį, kuris formuojasi pulpai reaguojant į tam tikrus dirgiklius (ėduonį, traumą ir kt.).
	+ Skaidrųjį, jis formuojasi dančiui senstant, jis yra labai mineralizuotas.
# Krūminiai dantys

Ištrauktas apatinis krūminis dantis
**Krūminiai dantys** (lot. *dentes molares*) – dantys, esantys dantų lanko užpakalinėje dalyje, patys paskutiniai dantys. Tai patys didžiausi ir sudėtingiausi dantys. Turi keletą gumburų ir skirti maistui trinti.

Viršutiniai krūminiai dantys turi 3-4 gumburus, *cuspis dentis*. Jei yra keturi gumburai, tai du išsidėsto prieanginėje pusėje ir du liežuvinėje, jei gumburai tik trys – du gumburai išsidėsto prieanginėje pusėje. Taip pat viršutiniai krūminiai dantys gali turėti tris šaknis – jos išsidėsto kaip gumburai. Antropologijoje, lyginamojoje anatomijoje ir paleontologijoje gumburai turi konkrečius pavadinimus: protokonusas (*cuspis mesiolinqualis*), eokonusas (*cuspis mesiovestibularis*), metakonusas (*cuspis distovestibularis*) ir hipokonusas (*distolinqualis*). Neretai ant protokonuso, gomurinėje pusėje būna pridėtinis gumburėlis – Karabelio, tai tam tikrą genetinį pagrindą turintis požymis, gerai žinomas antropologijoje. Žmogus iš viso turi 8 kaplius.

Apatinių krūminių dantų vainikas turi 4-6 pastovesnius gumburus. Lietuvių populiacijoje dažniausiai pirmasis krūminis turi 5 gumburus, antrasis – 4. Apatiniai krūminiai dažniausiai turi tik dvi šaknis. Pagrindiniai gumburai taip pat turi pavadinimus: vidinis prieanginis – eokonidas (*cuspis mesiovestibularis*), vidinis liežuvinis – metakonidas (*cuspis mesiolinqualis*), tolimasis prieanginis – hipokonidas (*cuspis distovestibularis*) ir tolimasis liežuvinis – entokonidas (*cuspis distolinqualis*).

Žmogus turi 12 krūminių dantų, tačiau 25 procentams[reikalingas šaltinis] žmonių paskutiniai krūminiai dantys („protiniai“) gali neišdygti, ir tai yra normalu.