Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tipas

**Tipas** (lot. *typus*) – gyvūnų mokslinės klasifikacijos kategorija, apimanti giminingas klases. Tipas yra skyriui augalų sistematikoje analogiška kategorija, aukštesnė už klasę. Kai kurie tipai dar skirstomi į potipius. Sąvoką 1825 m. pradėjo vartoti prancūzas A. Blenvilis.

## Gyvūnų tipai

* Apvaliosios kirmėlės (*Nemathelminthes*)
* Chordiniai (*Chordata*)
* Dygiaodžiai (*Echinodermata*)
* Duobagyviai (*Coelenterata*)
* Moliuskai (*Mollusca*)
* Verpetės (*Rotatoria* arba *Rotifera*)
* Lėtūnai (*Tardigrada*)
* Nariuotakojai (*Arthropoda*)
* Nepilnachordžiai (*Hemichordata*)
* Pintys (*Spongia*)
* Plokščiagyviai (*Placozoa*)
* Plokščiosios kirmėlės (*Platyhelminthes*)
* Šukuočiai (*Ctenophora*)
* Žieduotosios kirmėlės (*Annelida*)

## Pirmuonių tipai

* Ameboidiniai
* Blakstienotieji
* Gyvūniniai žiuželiniai
* Infuzorijos
* Sarkodiniai (*Sarcodina*)
* Sporagyviai

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Potipis

**Potipis** – viena iš taksonominės organizmų klasifikacijos pakopų. Žemesnė už tipą, aukštesnė už klasę.

## Chordinių potipiai

* Bekaukoliai (*Acrania*)
* Gaubtagyviai arba Tunikatai (*Tunicata*)
* Stuburiniai (*Vertebrata*)

## Nariuotakojų potipiai

* **Cheliceriniai** (*Chelicerata*)
* **Trachėjiniai** (*Tracheata*)
* Vėžiagyviai (**Crustacea**)
* **Žiaunakvapiai** (*Branchiata*)

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Chordiniai

| Chordata |
| --- |
|  Kaimanžuvės (*Lepisosteus*) |
|  Mažoji kūdrinė varlė (*Rana lessonae*) |
|  Žvaigždinis vėžlys (*Geochelone elegans*) |
|  Pilkoji gervė (*Grus grus*) |
|  Orangutanas |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |

 |

**Chordiniai** (*Chordata*) – gyvūnų tipas. Labai didelė gyvūnų grupė, apimanti apie 40 tūkst. rūšių. Jiems būdinga dvišalė kūno simetrija ir celomas. Pagrindiniai chordinių gyvūnų požymiai yra šie:

* Chorda – stangri nugarinė styga, suteikianti atramą segmentuotiems liemens bei uodegos raumenims. Aukštesniesiems gyvūnams aplink chordą formuojasi stuburas, sudarytas iš daugelio slankstelių. Atsiradus stuburui, chorda išnyksta.
* Centrinė nervų sistema – ją sudaro vamzdelio pavidalo darinys, esantis nugarinėje pusėje, virš chordos. Stuburinių nervinis vamzdelis priekinėje dalyje virto galvos smegenimis su 3 arba 5 smegenų skyriais.
* Žiaunų aparatas – žemesnieji chordiniai, taip pat žuvų bei varliagyvių lervos turi žiauninius plyšius, pro kuriuos pašalinamas įsiurbtas vanduo. Aukštesniųjų gyvūnų šis žiauninis aparatas modifikavosi ir virto ne tik kvėpavimo, bet ir košimo aparatu. Sausumos stuburinių gyvūnų kvėpavimo sistema tobulesnė, jie kvėpuoja plaučiais, o žiauniniai plyšiai liko tik gemalo stadijose.

Chordiniai gyvūnai skirstomi:

* **Potipis. Bekaukoliai** (*Acrania*)
	+ Klasė. Galvachordžiai (*Cephalochordata*)
		- Šeima. *Asymmetronidae*
		- Šeima. *Branchiostomidae*
* **Potipis. Gaubtagyviai** (*Urochordata*)
	+ Klasė. Ascidijos (*Ascidiacea*)
	+ Klasė. Larvacea
	+ Klasė. Salpos (*Thaliacea*)
	+ Klasė. Sorberacea
* **Potipis. Stuburiniai** (*Vertebrata*)
	+ Antklasis. Bežandžiai (*Agnatha*)
		- Klasė. Nėginiai apskritažiomeniai (*Cephalaspidomorphi*)
		- Klasė. Miksiniai apskritažiomeniai (*Pteraspidomorphi*)
	+ Antklasis. Žuvys (*Pisces*)
		- Klasė. Kremzlinės žuvys (*Chondrichthyes*)
		- Klasė. Kaulinės žuvys (*Osteichthyes*)
	+ Antklasis. Sausumos stuburiniai, arba keturkojai, (*Tetrapoda*)
		- Klasė. Varliagyviai, arba amfibijos (*Amphibia*)
	+ Antklasis. Tikrieji sausumos stuburiniai, arba amniotai, (*Amniota*)
		- Klasė. Ropliai (*Reptilia*)
		- Klasė. Paukščiai (*Aves*)
		- Klasė. Žinduoliai (*Mammalia*)
# Klasė (biologija)

**Klasė** (lot. *Classis*) – mokslinės klasifikacijos taksonominis rangas (hierarchinė pakopa) biologinėje sistematikoje. Gali būti skirstoma į antklasius ir poklasius.

Klasė apima giminingus būrius (gyvūnų) arba eiles (augalų, grybų). Pavyzdžiui, graužikų, plėšriųjų ir kt. būriai priklauso žinduolių klasei. Giminingos klasės, kurių atstovai yra panašios sandaros ir kilę iš bendrų protėvių, jungiamos į tipus (gyvūnai) arba skyrius (augalai). Pavyzdžiui, varliagyviai, paukščiai, žinduoliai priklauso chordinių tipui. Vienaskilčiai ir dviskilčiai augalai priklauso gaubtasėklių skyriui.

Terminą XVII a. pab. pasiūlė Ž. Turneforas, o pritaikė sistematikoje K. Linėjus.

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Poklasis

**Poklasis** – augalų ir gyvūnų mokslinės klasifikacijos kategorija, žemesnė už klasę. Pavyzdžiui, žinduolių klasė skirstoma į du poklasius: **pirmažvėriai** (*Prototheria*) – jiems būdingi labai senoviniai bruožai ir maža smegenų dėžė, ir **tikrieji žvėrys** (*Theria*). Magnolijainių (*Magnoliopsida*) arba dviskilčių augalų klasė skirstoma į keletą poklasių: vėdrynažiedžiai, gvazdikažiedžiai, erškėčiažiedžiai ir kt.

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Infraklasė

**Infraklasė** – viena iš klasifikacijos pakopų. Žemesnė už Poklasę, aukštesnė už antbūrį.

Pavyzdžiai: Ūsakojai.

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Būrys

*Šis straipsnis apie mokslinės klasifikacijos kategoriją. Apie karinį dalinį skaitykie Būrys (karyba).*
**Būrys** (lot. *ordo*) – mokslinės klasifikacijos kategorija, taikoma gyvūnams. Pagal rangą yra tarp klasės ir šeimos. Giminingos šeimos jungiamos į būrį, o giminingi būriai sudaro klasę. Dėl požymių gausos gali būti tarpiniai rangai: antbūris, infrabūrys, pobūris.

Augalų sistematikoje būrio atitikmuo yra eilė.

## Išnašos

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Šeima (biologija)

*Kitos reikšmės – Šeima (reikšmės).*
**Šeima** (lot. *Familia*) biologijoje viena iš taksonominės organizmų klasifikacijos pakopų. Ji yra tarp aukštesnės *klasės* pakopos ir žemesnės genties pakopos, t. y., vienoje klasėje gali būti viena ir daugiau šeimų, o šeimoje būti viena ar daugiau genčių. Pavyzdžiui, žmonės priklauso *hominidų* šeimai.

Terminą „šeima“ pirmąkart pavartojo prancūzų botanikas Pjeras Magnolis (*Pierre Magnol*) savo knygoje *Prodromus historiae generalis plantarum, in quo familiae plantarum per tabulas disponuntur* (1689). O Karlas Linėjus - *Philosophia botanica* (1751).

Lotyniškuose šeimų pavadinimuose zoologijoje naudojama priesaga *-idae*, o botanikoje *-aceae*.

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Pošeimis

**Pošeimis** – viena iš taksonominės organizmų klasifikacijos pakopų. Tai yra žemesnė už *šeimą* pakopą. Pavyzdžiui, Vanaginių šeima skirstoma į kelis pošeimius – vapsvaėdžius, peslius, vanagus, suopius, linges, gyvatėdžius.

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Smiltpelės

| Gerbillinae |
| --- |
|  Mongolinė smiltpelė (*Meriones unguiculatus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai *( Rodentia)* |
| Šeima: | Peliniai *( Muridae)* |
| Pošeimis: | Smiltpelės *( Gerbillinae)* |

 |

**Smiltpelės** (*Gerbillinae*) – pelinių pošeimis.

Pošeimyje yra 14 genčių ir 110 rūšių:

* Smiltpelės mažylės (*Gerbillus*)
* Somalinės nykštukinės smiltpelės (*Microdillus*)
* Mažosios smiltpelės (*Meriones*)
* Didžiosios smiltpelės (*Rhombomys*)
* Dieninės smiltpelės (*Psammomys*)
* Puriauodegės smiltpelės (*Sekeetamys*)
* Prževalsko smiltpelės (*Brachiones*)
* Afrikinės smiltpelės (*Desmodilliscus*)
* Riebiauodegės smiltpelės (*Pachyuromys*)
* Plikapėdės smiltpelės (*Tatera*)
* Ilgaletenės smiltpelės (*Taterillus*)
* Trumpaausės smiltpelės (*Desmodillus*)
* Pietų Afrikos smiltpelės (*Gerbillurus*)
* Amodilai (*Ammodillus*)

## Nuorodos

* , smiltpelės (*Gerbillinae*)
* Archyvuota kopija 2006-02-09 iš Wayback Machine projekto., Gerbil information page
# Gentis (biologija)

**Gentis** (lot. *Genus*) – mokslinės klasifikacijos kategorija, apimanti filogenetiškai artimas rūšis. Pavyzdžiui, įvairių rūšių musmirės jungiamos į musmirės (*Amanita*) gentį, įvairūs driežai – į driežų (*Lacerta*) gentį. Genties pavadinimas nurodomas vienu lotynišku pavadinimu; lietuviškai augalų gentį įprasta reikšti vienaskaita, o gyvūnų – daugiskaita. Paprastai į gentį apjungiama nuo vienos iki kelių šimtų ar net tūkstančių giminingų rūšių. Jei gentyje tėra tik viena rūšis, tai tokia gentis yra monotipinė, pvz., mangutas (*Nyctereutes*). Dažnai gentys dar skirstomos į smulkesnes kategorijas – pogenčius, kurie apima ypač artimas rūšis. Artimos gentys jungiamos į stambesnį sistematinį vienetą – šeimą.

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Pasaulinė gamtos apsaugos organizacija

Pasaulinė gamtos apsaugos organizacija|  |
| Forma | Tarptautinė organizacija |
| Pramonė | Gamtos apsauga |
| Įkurta | 1948 m. spalis |
| Centrinė būstinė | Rue Mauverney 28, 1196 Glanas, Šveicarija |
| Svarbiausi darbuotojai | Julia Marton-Lefèvre |
| Pajamos | 133 mln. CHF (2008 m.) |
| Darbuotojų | ~ 1000 (visame pasaulyje) |
| Tinklalapis | www.iucn.org |

IUCN būstinė
**Pasaulinė gamtos apsaugos organizacija** (angl. *International Union for Conservation of Nature*, **IUCN**) – tarptautinė, pelno nesiekianti organizacija, užsiimanti planetos biologinės įvairovės problemų sprendimu, rengianti naujienas, kongresus, vykstančius įvairiose valstybėse, rūšių, kurioms reikalinga ypatinga apsauga įvairiose planetos regionuose, sąrašus. Organizacija turi JT Generalinės Asamblėjos stebėtojo statusą.

Organizacija įkurta 1948 m., būstinė įsikūrusi Glane, Šveicarijoje. Sąjunga apima 82 valstybes, 111 vyriausybinių organizacijų, daugiau nei 800 nevyriausybinių organizacijų ir apie 10 tūkst. mokslininkų ir ekspertų iš 181 pasaulio šalies.

## Uždaviniai

IUCN misija yra daryti įtaką, skatinti ir padėti visuomenei visame pasaulyje, siekiant išlaikyti gamtos vientisumą ir įvairovę ir užtikrinti, kad bet koks gamtos išteklių naudojimas būtų teisingai ir ekologiškai subalansuotas.

Į organizacijos sudėtį, be jos narių, patenka 6 mokslinės komisijos ir profesionalus sekretoriatas.

## Nariai

Į organizacijos sudėtį patenka tiek vyriausybinės, tiek nevyriausybinės organizacijos. Jos nustato sąjungos politiką, aptaria pasaulinės programos darbus ir išrenka *Pasauliniame IUCN kongrese* išrenka tarybą. Ornanizacijos nariai organizuojasi į nacionalinius ir regioninius komitetus.

## Komisijos

* **Rūšių išlikimo komisija** (SSC)

SSC pataria sąjungai techniniais rūšių išsaugojimo aspektais ir imasi veiksmų tų rūšių išsaugojimui, nuo išnykimo. Ši komisija sudaro Raudonąjį sąrašą rūšių, kurioms gresia išnykimas.
* **Pasaulinė saugomų teritorijų komisija** (WCPA)

WCPA užsiima sausumos ir vandens saugomų teritorijų tinklo skatinimu ir valdymu.
* **Ekologinės teisės komisija** (CEL)

CEL teikia ekologinius įstatymus, kuria naujas juridines sąvokas ir mechanizmus.
* **Ekologinės, ekonominės ir socialinės politikos komisija** (CEESP)

CEESP teikia žinias ir patarimus apie politiką dėl ekonominių ir socialinių veiksnių išsaugojimo ir subalansuoto biologinės įvairovės naudojimo.
* **Švietimo ir komunikacijos komisija** (CEC)

CEC ragina strategiškai panaudoti ryšius ir švietimą siekiant apmokyti suinteresuotas šalis protingai naudoti gamtinius išteklius.
* **Ekosistemų valdymo komisija** (CEM)

CEM teikia ekspertizę gamtinių ir modifikuotų ekosistemų valdymui.
## Nuorodos

* Raudonasis IUCN sąrašas
# Emeritas

**Emeritas** (lot. *emerere* (taip pat *Deponens emereri*) – „paveldėti teisę (į ką nors)“; „ištarnauti, pasenti, tapti nereikalingu“) – profesoriui, kitam dėstytojui, dvasininkui (pvz., vyskupui) suteikiamas vardas, paprastai dėl amžiaus atleidžiant nuo kasdienių pareigų ėjimo.

Emerito sąvoka pradžioje buvo taikoma kareiviams („stipendia emeritus“; taip pat „veteranas“). Emerito vardas aukštosiose mokyklose paprastai yra suteikiamas vyresniems nei 65 metų profesoriams, gali būti už ypatingus nuopelnus universitetui (pvz., VU). Sprendimą dėl vardo suteikimo priima universiteto senatas.
Profesoriaus emerito statusas įsigalioja nutrūkus darbo sutarčiai su universitetu ir suteikia teisę užsiimti mokslo ir studijų veikla. Emerito statusas nėra tolygus pensininkui. Pensininkas yra visiškai atleidžiamas nuo pareigų vykdymo, o emeritas iš dalies tebetęsia savo darbą mokslinėje srityje. Emerito piniginis atlygis paprastai didesnis nei pensininko ir būna artimas paskutiniam mokslininko atlyginimui. Po emeritacijos profesorius arba dėstytojas paprastai praranda savo administracinius postus universiteto ar fakulteto valdymo struktūroje, tačiau toliau vykdo mokslinius tyrimus arba jiems vadovauja, kuruoja magistrų arba doktorantūros mokslinius darbus, gali būti akademinių egzaminų komisijų nariais, dirbti ekspertais teismams ar prokuratūrai.