# אוזבקיסטן

רפובליקת אוזבקיסטן
Oʻzbekiston Respublikasi (אוזבקית)
Республика Узбекистан (רוסית)|

|  |  |
| --- | --- |
| דגל | סמל |

 |
|  |
|
לחצו כדי להקטין חזרה

לחצו להגדלה
 |
|
מוטו לאומי |
הכוח הוא בצדק |
|
המנון לאומי |
המנון אוזבקיסטן המנון |
|
ממשל |
|
משטר |
רפובליקה נשיאותית |
|
ראש המדינה |
נשיא אוזבקיסטן  |
|
נשיא אוזבקיסטן |
שבקט מירזייאיב |
|
ראש הרשות המבצעת |
ראש ממשלת אוזבקיסטן  |
|
ראש ממשלת אוזבקיסטן |
עבדולה אריפוב  |
|
שפה רשמית |
אוזבקית רוסית (דה פקטו) |
|
עיר בירה |
טשקנט ﻿ / ﻿ (והעיר הגדולה ביותר) |
|
רשות מחוקקת |
אולי מג'לס  |
|
גאוגרפיה |
|
יבשת |
אסיה |
|
שטח יבשתי | 447,400 קמ"ר (58 בעולם) |
|
אחוז שטח המים |
4.9% |
|
אזור זמן |
UTC +5 |
|
היסטוריה |
| הקמה |    |
|
פירוק ברית המועצות |
31 באוגוסט 1991 |
|
ישות קודמת | הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית אוזבקיסטן הסובייטית |
|
דמוגרפיה |
| אוכלוסייה (הערכה 1 ביולי 2026) |
37,758,150 נפש (42 בעולם) |
|
צפיפות |
84.39  נפש לקמ"ר (129 בעולם) |
|
דת |
אסלאם (88%) נצרות אורתודוקסית רוסית (9%) |
|  |
|

|  |
| --- |
| **אוכלוסייה לפי גיל** |
|

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |

 |
|

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 |  | 10 |  | 20 |  | 30 |  | 40 |  | 50 |  | 60 |  | 70 |  | 80 |  |

 |
| בגיל 0–14 | 31.10% |
| בגיל 15–24 | 14.45% |
| בגיל 25–54 | 40.81% |
| בגיל 55–64 | 7.77% |
| בגיל 65 ומעלה | 5.86% |

 |
|
כלכלה |
|
תמ"ג (2024) |
114.97 מיליארד דולר (67 בעולם) |
|
תמ"ג לנפש |
3,045 דולר (157 בעולם) |
|
מדד הפיתוח האנושי (2023) |
0.740 (107 בעולם) |
|
מדד ג'יני |
35.3 (נכון ל־2003)  |
|
מטבע |
סום אוזבקי‏ (UZS) |
|
בנק מרכזי |
הבנק המרכזי של הרפובליקה של אוזבקיסטן  |
|
שונות |
|
חגים לאומיים |
נורוז  |
|
סיומת אינטרנט |
uz |
|
קידומת בין־לאומית |
998 |
| www.gov.uz/en |
|
(למפת אוזבקיסטן מוגדלת)טשקנט
סמרקנד
אנדיז'ן
פרגנה
קרשי
נוקוס
דז'יזק
בוכרה
**אפגניסטןטורקמניסטןאיראןקזחסטןקירגיזסטןטג'יקיסטן**אוזבקיסטן(למפת אוזבקיסטן רגילה)טשקנט
סמרקנד
אנדיז'ן
פרגנה
קרשי
נוקוס
דז'יזק
בוכרה
**אפגניסטןטורקמניסטןאיראןקזחסטןקירגיזסטןטג'יקיסטן**אוזבקיסטן |
|   |

סמל הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית
**רפובליקת אוזבקיסטן** (באוזבקית: **Oʻzbekiston Respublikasi**; ברוסית: **Республика Узбекистан**) ובקיצור **אוזבקיסטן** ([ozbekiˈstɒn]; באוזבקית: **Oʻzbekiston**; ברוסית: **Узбекистан**) היא מדינה השוכנת במרכז אסיה. בעברה הייתה חלק מברית המועצות, וב-1 בספטמבר 1991 הפכה למדינה עצמאית. רוב תושביה מוסלמים, והיא חברה בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.

שטחה של אוזבקיסטן כולל ארבע מובלעות בתוך שטחה של קירגיזסטן ובתוך גבולות אוזבקיסטן ישנה מובלעת ששטחה שייך לטג'יקיסטן.
אוזבקיסטן היא מדינה ללא מוצא לים. אוזבקיסטן גובלת באפגניסטן בדרום, בקזחסטן בצפון ובמערב, בקירגיזסטן במזרח, בטג'יקיסטן בדרום-מזרח, ובטורקמניסטן בדרום-מערב.

## אטימולוגיה

בתחילת המאה ה-11 החלה נדידה של שבטים טורקמנים מקבוצת האוע'וז מאזור הערבה האסייתית, לתוך שטחי האימפריה המוסלמית. שבטים אלו שימשו כשכירי חרב עבור שליטים מוסלמיים מקומיים והשתתפו בפשיטות כנגד ישויות שכנות, שאינן מוסלמיות. התואר שהוענק ללוחמים מהשבטים הללו היה ראזי. במקורות העות'מאניים המוקדמים מכונים שבטים אלו "הטורקים של הספר" – **Turks of the Udj** ומנהיגיהם כונו **Udj Begi**. שם החבל ואחר כך הישות המדינית אוזבקיסטן נולד מתואר מנהיגות זה, כאשר אחד ממנהיגי קבוצות השבטים התיישב במקום וניכס לעצמו את הטריטוריה **Udj Begi Stan**.

## היסטוריה

 ערך מורחב – **היסטוריה של אוזבקיסטן**

אוזבקיסטן שוכנת על דרך המשי ההיסטורית, ציר המסחר מסין לאירופה. מיקומה הביא מנהיגים גדולים כמו אלכסנדר הגדול, ג'ינגיס חאן, טמרליין (טימור לנג – טימור הצולע) ורבים נוספים לעבור בשטחה. טמרליין, על אף מסעות המלחמה האכזריים שלו, נחשב לאבי האומה האוזבקית.

הפלישות החוזרות ונשנות לאוזבקיסטן שינו את פניה של התרבות האוזבקית. אפשר למצוא במדינה מאפיינים פרסים, ערבים, מונגולים, מוסלמים ורוסים.

בעת העתיקה, שטח אוזבקיסטן היה מיושב בעמים איראנים והיה חלק מיישות מדינית בשם סוגדיאנה. עם הכיבוש הערבי במאה ה-8 חדר האסלאם לאזור, והכיבוש המונגולי במאה ה-13 הביא להחרבת האזור והפיכתו לטורקי. השליט המונגולי טימור לנג הפך את סמרקנד לבירתו, אך לאחר מותו בשנת 1405 התפוררה האימפריה העצומה שהקים והאזור נחלק לנסיכויות בשלטון צאצאיו. במאה ה-15 נכבש האזור בידי שבטי האוזבקים שהקימו את אמירויות בוכרה, חיווה וקוקנד.

במאה ה-19 נכבשה אמירות בוכרה על ידי האימפריה הרוסית. שנתיים אחרי כינון ברית המועצות (בשנת 1922) הוקמה הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית, שהורכבה מחבל טורקסטן וכללה גם את אמירות בוכרה וח'אנות חיווה. הכיבוש תם כשברית המועצות התמוטטה ואוזבקיסטן זכתה לעצמאות (1 בספטמבר 1991). הקומוניסט לשעבר, אסלאם קרימוב, שלט במדינה מיום עצמאותה ועד מותו.
השלטון הסובייטי הותיר את חותמו על המדינה בפיתוח החקלאות והתעשייה, אך גם בדמות האסון האקולוגי בימת אראל.

במאה ה-21, לאחר קבלת העצמאות, סבלה המדינה מהתערבות של קבוצות מיליטנטיות וטרוריסטיות אסלאמיסטיות בנעשה במדינה. חלק מהקבוצות פעלו משטחי מדינות שכנות כטג'יקיסטן ואפגניסטן ואחרות משטחי המדינה. היו מומחים שראו בהתקפות הטרור תגובה לשיתוף הפעולה של המשטר עם ארצות הברית לאחר אירועי 11 בספטמבר 2001. אחרים – ברוח "תאוריות הקונספירציה" טענו שאסלאם קרימוב, המנהיג האבסולוטי במדינה, "יצר" את הפעילות הטרוריסטית כדי לשמור על שלטונו הנחשב במערב כפוגע בזכויות התושבים ומושחת.

עקב מגמת הדמוקרטיזציה במדינות ברית המועצות לשעבר, גם באוזבקיסטן החלו להישמע קולות להחלפת השלטון שנמצא בידיו של אסלאם קרימוב זמן ארוך. ניסיונות ההפיכה דוכאו ביד קשה על ידי קרימוב (למשל באירועי טבח אנדיג'אן ב-2005), דבר שהציג אותו בעולם כדיקטטור. מצד שני, מדינות המערב לא מצאו סיבה להתערב בענייניה הפנימיים של המדינה ולתמוך בהחלפת הדיקטטורה מחשש לפרק את המשטר החילוני והיציב ביותר במרכז אסיה ולמסור אותו לידי האוכלוסייה שמרביתה מוסלמית ובשעת משבר עשויה להצביע למפלגות אסלאמיסטיות.

המעצמות השונות בחרו לחיות בשלום עם הדיקטטורה האוזבקית בגלל אינטרסים שונים – רוסיה מעוניינת לשמר את מעט ההשפעה שעוד נשארה לה במדינה וארצות הברית היא בעלת אחד מבסיסי חיל האוויר הגדולים ביותר בחלק זה של העולם, שסייע לה במאבקה באפגניסטן וגם בעיראק. אולם, גופים בינלאומיים כדוגמת האו"ם נעשים מעורבים יותר ויותר בנעשה במדינה ובמעקב אחרי פעולות של דיכוי אופוזיציה והפרת זכויות אדם.

בשנת 2016 נפטר קרימוב, וסגנו, שבקט מירזייאיב, מונה למנהיג, ובהמשך נבחר לנשיאות. בקדנציה הראשונה שלו שהסתיימה בשנת 2019, הוביל מירזיוייב סדרה של רפורמות פוליטיות, כלכליות וחברתיות, במטרה לקדם דמוקרטיזציה, פתיחות חברתית וכלכלית והגדלת שיעור הנשים בפרלמנט ובסנאט.

## פוליטיקה

 ערך מורחב – **פוליטיקה של אוזבקיסטן**

לאחר התפרקות ברית המועצות, למרות העצמאות ושינויים רבים אחרים, נותרו מוסדות השלטון במתכונתם הקודמת. במשך 25 השנים הראשונות של העצמאות, שלט באוזבקיסטן אסלאם קרימוב, שהנהיג שלטון רודני. ממשלתו עיכבה את השינויים הדמוקרטיים, וממשיכה המסורת של דיכוי כוחו של הפרלמנט, וחירותם של גורמי האופוזיציה ולתקשורת. את גישתה הצדיקה בשאיפה לתהליך שינוי הדרגתי ובצורך ביציבות.

לאחר פטירתו של קרימוב, עלה לשלטון שבקט מירזייאיב, שנבחר לנשיאות בשנת 2016, מקדם רפורמות רבות ומעודד דמוקרטיזציה. בבחירות בשנת 2019 השפיעו תהליכים שעודד מירזיוייב גם על שיעור הנשים המכהנות בפרלמנט ובסנאט, שכמעט והוכפל בתוך מספר שנים.

### יחסי חוץ

אוזבקיסטן רואה בקונפליקט הטג'יקי-אפגני כאיום על הריבונות שלה כיוון שזה השפיע לרעה על היציבות במדינה, ולכן החזיקה כוחות באזור הצפוני של אפגניסטן שנלחמו בכוחות הטליבאן. מאוחר יותר כוחות אלה הצטרפו לקואליציה של ארצות הברית לכיבוש אפגניסטן.

המדינה היא בעלת הברית הגדולה ביותר של ארצות הברית מבין מדינות ברית המועצות לשעבר במרכז אסיה (המכונות בפי זרים "הסטנים"). היא משקיעה מאמצים במלחמה נגד הטרור האסלאמיסטי גם באפגניסטן וגם בעיראק. אוזבקיסטן היא אחת משש החברות של ארגון שאנגחאי לשיתוף פעולה, ומארחת את אחד המרכזים האזוריים שלו נגד הטרור.

דרכון אוזבקי, נכון לדצמבר 2023, מדורג במקום ה-80 במדד הנלי לדרכונים.

### גבולות

גבולות: הרפובליקה של אוזבקיסטן גובלת עם חמש מדינות:

* אפגניסטן – בדרום, גבול קצר של 137 ק"מ
* קזחסטן – בצפון ובמערב, גבול באורך 2,203 ק"מ
* קירגיזסטן – במזרח, גבול באורך 1,099 ק"מ
* טג'יקיסטן – בדרום מזרח, 1,161 ק"מ
* טורקמניסטן – בדרום מערב, 1,621 ק"מ

אורך הגבולות הכולל הוא 6,221 ק"מ.

## חלוקה אדמיניסטרטיבית

אוזבקיסטן מחולקת ל־12 מחוזות ("וילויאטלר"; צורת יחיד "וילויאט"), רפובליקה אוטונומית אחת והשאהרי טשקנט.

### מחוזות אוזבקיסטן

 ערך מורחב – **מחוזות אוזבקיסטן**

| מחוזות אוזבקיסטן |
| --- |
|

לחצו כדי להקטין חזרה

לחצו להגדלה
 |

1. טשקנט (Toshkent Shahar)
2. מחוז אנדיז'ן (Andijon Viloyati)
3. מחוז בוכרה (Buxoro Viloyati)
4. מחוז פרגנה (Farg‘ona (Fergana) Viloyati)
5. מחוז ג'זך (Jizzax Viloyati)
6. מחוז נמנגן (Namangan Viloyati)
7. מחוז נבואי (Navoiy Viloyati)
8. מחוז קשקדריו (Qashqadaryo Viloyati)
9. מחוז סמרקנד (Samarqand Viloyati)
10. מחוז סירדריאו (Sirdaryo Viloyati)
11. מחוז סרחנדריאו (Surxondaryo Viloyati)
12. מחוז טשקנט (Toshkent Viloyati)
13. מחוז חורזם (Xorazm Viloyati)
14. רפובליקת קראקלפקסטן (Qoraqalpog‘iston)

מפת אוזבקיסטן ודגל אוזבקיסטן
בראש כל אחד מהמחוזות עומד מושל ("חכים") בעל סמכויות עצמאיות מסוימות, אך כולם כפופים לממשל המרכזי היושב בבירה טשקנט.

בירתה של אוזבקיסטן היא טשקנט שהיא גם בירתו של המחוז הקרוי בשם זה.
מלבד טשקנט, ערים מפורסמות נוספות הן סמרקנד ובוכרה, אשר הוכרו כאתרי מורשת עולמיים על ידי אונסק"ו בשל הכמות העצומה של המסגדים העתיקים והמפוארים והארמונות המרוכזים בהן. ערים תיירותיות נוספות הן חיווה, שאחריסאבז ונוקוס.

## כלכלה

טורקיז במכרה אוזבקי
סום אוזבקי
אוזבקיסטן הייתה אחד האזורים העניים ביותר בזמן שלטון ברית המועצות, כאשר יותר מ-60% אחוז מהאוכלוסייה גרו בקהילות עירוניות צפופות.

ממשלת אוזבקיסטן העצמאית לאחר פירוק ברית המועצות ניסתה לתמוך בכלכלה הסובייטית שלה על ידי סובסידות, שליטה על הייצור ופיקוח מחירים הדוק.

בשנת 1994 החלה ממשלת אוזבקיסטן החלה ברפורמה כלכלית בעקבות שיעור האינפלציה הגבוה. במסגרת הרפורמה אוזבקיסטן הפעילה מדיניות מוניטרית הדוקה, הגבירה את ההפרטה, הקטינה במקצת את ההתערבות הממשלתית בכלכלה ושיפרה את הסביבה עבור משקיעים חיצוניים. בשל השחיתות במדינה, חלק גדול מהחברות המופרטות נמכרו במחירים נמוכים למקורבים לממשל ולגורמים ששיחדו פקידים בכירים. השוחד קיים בצורה נפוצה מאוד בכל אוזבקיסטן. הרפורמות נכשלו, המדינה ממשיכה להתערב מאוד בכלכלה והיה צורך בשינויים מבניים רבים.

בשנת 1996 השעתה קרן המטבע הבינלאומית את ההסכם עם אוזבקיסטן בנוגע ל-185 מיליון הדולר[דרושה הבהרה] בגלל צעדי הממשלה שהפריעו להעביר את הסכום.

אוזבקיסטן הגיבה לתנאים החיצוניים השליליים שנוצרו על ידי המשבר הפיננסי באסיה ומשבר הרובל הרוסי בכך שהידקה את פיקוחה על היצוא והשליטה על המט"ח, בכלכלה שגם כך היא ריכוזית.

שיעור האינפלציה הגבוה הנמיך מאוד את ערכו של הסום האוזבקי. הערך הנומינלי המקסימלי הקיים בשטרות סום הוא שטר של 50,000 סום שווה כ-4$.

ההידרדרות הכלכלית הבריחה מאוזבקיסטן את העילית הכלכלית והמקצועית, שברובה הייתה רוסית במוצאה. אוזבקים רבים ממוצא רוסי העדיפו לעזוב את המדינה לטובת רוסיה, בה המצב הכלכלי טוב בהרבה והשכר הממוצע גבוה פי כמה.

למרות הצהרות רשמיות של הממשלה על צמיחה בשיעור של 4.2 אחוזים בשנה בתוצר לנפש, הצמיחה בפועל מוערכת בכ-2% בלבד. מקור ההבדל הוא באבטלה הגבוהה, עודף כוח עבודה בלתי מנוצל ואבטלה סמויה בעיקר בענף החקלאות, שעדיין מהווה מקור תעסוקה לכ-60% מכוח העבודה במדינה.

המעמד החברתי-הכלכלי הגבוה של אוזבקיסטן מתגורר בעיקר בבירתה טשקנט ובשאר החברה העוני רב והמשכורת הממוצעת היא כ-120$ בחודש. כ-10% מהקרקע באוזבקיסטן משמשת למרעה.

## תחבורה

אוזבקיסטן היא מדינה בעלת שטח יחסית גדול ולכן חלק גדול מההשקעה בתשתיות המדינה מיועדת לאפשר הובלת אנשים וסחורות ממקום אחד למשנהו.

במדינה היו ב-1996 81,600 ק"מ של כבישים, רובם הגדול סלולים ומיעוטם דרכי עפר, ו-3,380 ק"מ של פסי רכבת (ללא קווים תעשייתיים). מסילות רכבת מחברות את המדינות לכל שכנותיה.

עיר הבירה טשקנט היא הצומת המרכזי של כבישים ומסילות באוזבקיסטן, ובתוכה פועלות רכבת קלה ורכבת תחתית, היחידה במרכז אסיה.

במדינה מערכת צינורות להובלת נפט גולמי, מוצרי נפט וגז טבעי.

אין לאוזבקיסטן מוצא לים, אך יש בה נמל ימי אחד בעיר טרמז שעל גדות נהר האמו דריה. במדינה היו ב-1996 1,100 ק"מ של נתיבי מים, תעלות ונהרות, המשמשים לתובלה.

חברת התעופה הלאומית של אוזבקיסטן היא אוזבקיסטן איירווייז, שלה צי בן כ-50 מטוסים חדישים. קיימים במדינה שלושה נמלי תעופה בינלאומיים, שהמרכזי שבהם שוכן בטשקנט (בנוסף לעשרות נמלי תעופה אזוריים).

## תקשורת

אוזבקיסטן היא מדינה ענייה ותשתיות התקשורת שלה לא מפותחות וסובלות מבעיות של עומסים, תחזוקה לא מספקת וציוד מיושן. המדינה עושה צעדים לא מספקים לשיפור תשתיות התקשורת והשקעה בתחום. מערכת הטלפונים של אוזבקיסטן מיושנת ואינה מספקת את צורכי אוכלוסיית אוזבקיסטן.

באוזבקיסטן פעילות שש חברות סלולריות שונות המספקות תקשורת סלולרית בטכנולוגיות שונות, וכמו כן מערכת הטלפונים הפנימית מתרחבת ומתפתחת מבחינה טכנולוגית, במיוחד בטשקנט ובסמרקנד.

מספר מקלטי הטלוויזיה, מקלטי הרדיו, והטלפונים הקוויים במדינה הולך וגדל אולם מספרם ביחס לאוכלוסייה הוא קטן יחסית. השימוש בטלפונים סלולריים והשימוש באינטרנט גדלו באופן ניכר.

מבחינת המערכות הבינלאומיות, אוזבקיסטן מחוברת לעולם, יחד עם עוד מספר מדינות, באמצעות כבל יבשתי וגלי מיקרו-רדיו דרך המתג הבינלאומי של מוסקבה המושכר לה ולמדינות אחרות. אולם המדינה נמצאת בעיצומו של תהליך התנתקות מהתלות במתג הבינלאומי של מוסקבה ומעבר לסיב האופטי הטרנס-אסייתי-אירופי (TAE).

### נתונים מספריים

* קווי טלפון בשימוש: 1,717,100 (2003)
* טלפונים סלולריים בשימוש: 320,800 (2003)
* תחנות לשידורי רדיו: (1998)
	+ AM – 20 תחנות
	+ FM – 7 תחנות
	+ shortwave – 10 תחנות
* מקלטי רדיו: 10.2 מיליון (1997)
* תחנות שידור טלוויזיה: (1997)
	+ 4 תחנות מקומיות.
	+ 2 נוספות המשדרות שידורים רוסיים, קזחיים, קירגיזיים וטג'יקיים.
* טלוויזיות: 6.4 מיליון (1997)
* ספקי אינטרנט: 1 (1999)
* משתמשי אינטרנט: 492,000 (2003)
* סיומת אינטרנט: UZ
* קידומת טלפון בינלאומית: 998

## גאוגרפיה

צילום לוויין של האזור, אוזבקיסטן מודגשת
ערפל בצ'ימגאן
אוזבקיסטן היא מדינה השוכנת במרכז אסיה. והיא אחת משתי המדינות היחידות בעולם (יחד עם ליכטנשטיין) שיש להן חסימה כפולה לים, כלומר הן לא רק מוקפות יבשה מכל עבר, אלא גם כל המדינות המקיפות אותן מוקפות יבשה מכל עבר ואין להן מוצא לים הפתוח.

המדינה גובלת עם אפגניסטן בדרום, עם קזחסטן בצפון ובמערב, קירגיזסטן במזרח, טג'יקיסטן בדרום מזרח וטורקמניסטן בדרום מערב. יש למדינה גם ארבע מובלעות בתוך שטח קירגיזסטן, והיא מכילה בעצמה מובלעת קטנה השייכת לטג'יקיסטן.

שטח המדינה הוא 447,400 קמ"ר (מקום 58 בעולם).
הנקודה הגבוהה ביותר היא בגובה 4,301 מטר, באדולונגה-טוג'י (Adelunga Toghi) והנקודה הנמוכה ביותר היא בגובה 12 מטר מתחת לגובה פני הים בסריקרניש-קולי (Sariqarnish Kuli).

מזרח המדינה הררי ומערב המדינה מדברי או מדברי למחצה. פחות מ-5% מהשטח מכוסה מים, בעיקר ימת אראל.

ברוב שטח המדינה האקלים הוא אקלים יבשתי יבש וכמות המשקעים מעטה - 100 עד 200 מ"מ גשם בשנה ברוב האזורים, בעיקר בחורף ובאביב.

הטמפרטורות באוזבקיסטן קיצוניות. בקיץ חם מאוד והטמפרטורה עוברת לעיתים את ה-40°C. בחורף קר מאוד וממוצע הטמפרטורות נע בין 0°C בדרום ל-8°C מתחת לאפס בצפון, והטמפרטורה לעיתים צונחת עד ל-35°C מתחת לאפס.

## דמוגרפיה

אוזבקיסטן מונה כ-36.8 מיליון אנשים ונחשבת למדינה המאוכלסת ביותר במרכז אסיה.

### נתונים סטטיסטים

* גידול אוכלוסייה: 1.65% (לשנת 2004)
* יחס מינים זכר חלקי נקבה (לשנת 2004):
	+ בלידה: 1.05
	+ מתחת לגיל 15: 1.04
	+ 15-64 שנה: 0.98
	+ 65 שנה ומעלה: 0.69
	+ כל האוכלוסייה: 0.98
* קבוצות גיל (לשנת 2004):
	+ 0-14 שנה: 30.1% (בנים-4,583,228; בנות-4,418,003)
	+ 64-15 שנה: 61.1% (גברים-7,990,233; נשים-8,157,13)
	+ 64 שנה ומעלה: 4.8% (גברים-513,434; נשים-748,382)
* שיעור ילודה: 26.2 לידות/1,000 תושבים (לשנת 2022)
* שיעור תמותה: 4.8 מיתות/1,000 תושבים (לשנת 2022)
* תמותת תינוקות: 18.98 מיתות/1,000 תינוקות חיים (לשנת 2022)
* תוחלת חיים:
	+ כלל האוכלוסייה: 75.29 שנים
	+ גברים: 72.27 שנים
	+ נשים: 78.5 שנים
* שיעור פוריות: 3.3 ילדים לאישה
* מאזן הגירה: 1.78- מהגרים/1,000 תושבים (לשנת 2022)

### חלוקה אתנית

האוזבקים מהווים את הקבוצה האתנית הגדולה ביותר באוזבקיסטן.

את קבוצות המיעוט האתניות מרכיבים רוסים (5.5%), טג'יקים (5%), קוריאנים (4.7%), קזחים (3%), קאראקלפאקים (2.5%) וטטרים (1.5%). מקורות טג'יקיים טוענים שהטג'יקים מהווים 30% מאוכלוסיית אוזבקיסטן.

### שפות

אוזבקית היא השפה הרשמית היחידה, ומאז שנת 1992 היא נכתבת באותיות לטיניות. השפה הטג'יקית נפוצה בערים בוכרה וסמרקנד, בשל השיעור הגבוה של הטג'יקים בערים אלו.
גם לשפה הרוסית יש חשיבות, בעיקר לתקשורת בין קבוצות אתניות שונות בערים. זוהי גם שפת האם של למעלה מ-14% מהאוכלוסייה, ומהווה שפה שנייה לרבים אחרים. נושאים טכניים, מדעיים, ממשלתיים ועסקיים נידונים פעמים רבות ברוסית.
לפי דיווח משנת 2003, למעלה ממחצית מהאוכלוסייה דוברת ברמה זו או אחרת את השפה הרוסית.
למרות השימוש באותיות לטיניות, סימנים ושלטים רבים (כולל שלטים ממשלתיים רשמיים ברחובות) נכתבים עדיין באותיות אוזבקיות-קיריליות שהיו בשימוש בתקופת ברית המועצות.

### דתות

88% מאוכלוסיית אוזבקיסטן הם מוסלמים (רובם סונים), 9% מאוכלוסיית אוזבקיסטן הם נוצרים אורתודוקסים (בעיקר רוסים ואוקראינים), ו-3% האחרים מאמינים בדתות שונות.

הקוריאנים המתגוררים באוזבקיסטן הם נוצרים ובודהיסטים.

#### יהדות אוזבקיסטן

יהדות בוכרה

 ערך מורחב – **יהדות אוזבקיסטן**

יהדות אוזבקיסטן נחשבת לאחת העתיקות מבין קהילות ישראל, ומורכבת מיהודים בוכרים ומיהודים אשכנזים שהגיעו אליה במהלך המאה ה-20. בשיאה מנתה הקהילה יותר מ-200,000 איש. בשנות ה-70 ובשנות ה-90 עלו רובם לישראל, ואחרים היגרו לארצות הברית ואירופה. נותרו במדינה כ-17,500 יהודים בלבד. בטשקנט שני בתי כנסת ובתי ספר של הקהילה היהודית.

| הערים הגדולות של אוזבקיסטן אומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2025 |
| --- |
|
 |
|  | דירוג | שם | מחוז | אוכלוסייה | דירוג | שם | מחוז | אוכלוסייה |  |
|  טשקנט  נמנגן |
| 1 | טשקנט | טשקנט | 3,112,748 | 11 | תרמז | סורחן דריה | 207,326 |  סמרקנד  אנדיז'ן |
| 2 | נמנגן | נמנגן | 713,385 | 12 | דז'יזק | דז'יזק | 199,942 |
| 3 | סמרקנד | סמרקנד | 595,818 | 13 | אנגרן | טשקנט | 185,501 |
| 4 | אנדיז'ן | אנדיז'ן | 492,425 | 14 | צ'ירצ'יק | טשקנט | 175,500 |
| 5 | נוקוס | קאראקלפאקסטן | 344,690 | 15 | נבוי | נבוי | 166,492 |
| 6 | פרגנה | פרגנה | 328,409 | 16 | אורגנץ' | חורזם | 155,690 |
| 7 | קוקנד | פרגנה | 313,597 | 17 | שאחריסאבז | קשקדריה | 150,138 |
| 8 | קרשי | קשקדריה | 300,777 | 18 | אלמליק | טשקנט | 148,896 |
| 9 | בוכרה | בוכרה | 300,179 | 19 | בקאבאד | טשקנט | 106,079 |
| 10 | מרגילן | פרגנה | 257,878 | 20 | קווסאי | פרגנה | 103,145 |

## תרבות

גברים אוזבקים מעשנים בנרגילה
### חינוך

מערכת החינוך הייתה אפקטיבית וזמינה עד תום ההפרדה מברית המועצות, מאז התקציב ההדוק גרר לירידה באיכות ובזמינות שלה.
בדומה לזה, הטיפול בריאותי היה טוב ותוחלת החיים ארוכה, אך לאחר ההפרדה מברית המועצות המשאבים שהוזרמו למערכת הבריאות ירדו וחלה ירידה באיכות טיפולים הבריאותיים, נגישותם והיעילות שלהם.

המשטר האוטוריטרי משגיח שהאוניברסיטאות ישמשו לרכישת מקצוע בלבד, ולא ימלאו את תפקידן כזרוע של החברה האזרחית.

## ראו גם

* תקשורת באוזבקיסטן
* צבא אוזבקיסטן
* היסטוריה של אוזבקיסטן
* בוכרה

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של אוזבקיסטן (באנגלית)
* מידע על אוזבקיסטן בקטלוג הספרייה הלאומית
* פורטל ממשלת אוזבקיסטן (הקישור אינו פעיל)
* אתר טשקנט (הקישור אינו פעיל)
* דיווח אוזבקי (הקישור אינו פעיל) - אתר חדשות
* צור שיזף, מדריך לאוזבקיסטן (אורכב 09.11.2006 בארכיון Wayback Machine), באתר המחבר
* דני אורבך, המסע הזהוב לסמרקנד- על דרך המשי באוזבקיסטן, ינואר 2012, באתר הינשוף
* רוני ערן‏, המדינה המוסלמית שמחבקת תיירים מ"ישראל ריפאבליק דֶמוֹקְרָאסִי!", באתר וואלה, 5 באוקטובר 2023
* גייב קסטרו־רוט, ניו יורק טיימס, האם אוזבקיסטן מצדיקה את ההייפ? טיול הרפתקני על דרך המשי, באתר הארץ, 25 ביוני 2026
* אוזבקיסטן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אוזבקיסטן, דף שער בספרייה הלאומית

## ביאורים

## הערות שוליים