# מבצע שאגת הארי

מבצע שאגת הארי|  מלמעלה למטה בכיוון השעון: מטוס F/A-18 סופר הורנט של חיל האוויר האמריקאי ממריא מנושאת המטוסים אברהם לינקולן (CVN-72); מטוסי F-16I סופה של חיל האוויר הישראלי בדרכם לתקיפה אווירית באיראן; שרידי אצטדיון אזאדי בטהראן שניזוק מהפצצה; שרידי מבנה בכרמאנשאה שנהרס מהפצצה; תושבים איראנים בבית ספר שנפגע מהפצצה; ענני עשן אפורים בשמי טהראן; טיל BGM-109 טומהוק אמריקאי משוגר מהדלברט די. בלאק; קבוצת הלחימה של נושאת המטוסים אברהם לינקולן (CVN-72) בים הערבי. |
| **מערכה: משבר איראן – ארצות הברית (2026), הסכסוך האיראני-ישראלי, זירת איראן במלחמת חרבות ברזל** |
| **מלחמה: מלחמת חרבות ברזל** |
|
תאריכים |
28 בפברואר 2026 – 17 ביוני 2026 (3 חודשים ו־18 ימים) |
|
קרב לפני |
מבצע עם כלביא |
|
מקום |
המזרח התיכון |
|
עילה |
תוכנית הגרעין של איראן, תוכנית הטילים הבליסטיים של איראן |
|
תוצאה | * כישלון ישראלי-אמריקאי ליצירת התנאים להפלת המשטר
* הצלחה חלקית בחיסול תוכנית הגרעין האיראנית והוצאת מלאי האורניום המועשר של איראן
* הצלחה חלקית בהשמדת ארסנל הטילים הבליסטיים של איראן
* הקמת הקו הצהוב בלבנון
* חתימת מזכר ההבנות בין ארצות הברית לאיראן
* חתימת הסכם ישראל–לבנון 2026
 |
|
שינויים בטריטוריות |
צה"ל כבש כ-600 קמ"ר לאורך הגבול בדרום לבנון |
|

| הצדדים הלוחמים |
| --- |
| ארצות הברית ארצות הברית
ישראל ישראל
איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות
ערב הסעודית ערב הסעודית
(לפי פרסומים זרים)

---

**מותקפות על ידי איראן:**
אזרבייג'ן אזרבייג'ן
בחריין בחריין
טורקיה טורקיה
ירדן ירדן
כווית כווית
כורדיסטן העיראקית כורדיסטן העיראקית
עומאן עומאן
קטר (מדינה) קטר
קפריסין קפריסין
**בתמיכת:**
אוסטרליה אוסטרליה
איטליה איטליה
בריטניה בריטניה
גרמניה גרמניה
צרפת צרפת
**בהגנה על קפריסין בלבד:**
הולנד הולנד
יוון יוון
ספרד ספרד | **ציר ההתנגדות:**
איראן איראן
 אל-חשד א-שעבי
חות'ים חות'ים
חזבאללה חזבאללה
 חטיבת האימאם חוסיין

---

**מותקפות על ידי ישראל:**
הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני
 הקבוצה האסלאמית בלבנון
חמאס חמאס
לבנון לבנון
**בתמיכת:**
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
עיראק עיראק
רוסיה רוסיה |
| מנהיגים |
| **ארצות הברית ארצות הברית: דונלד טראמפ
* פיט הגסת'

**ישראל ישראל: בנימין נתניהו
* ישראל כ"ץ
 | **איראן איראן: איראן מוג'תבא ח'אמנאי
* איראן מוחמד באקר ד'ו אל-קדר
* איראן מוחמד באקר קאליבאף
* איראן עלי ח'אמנאי ✘
* איראן עלי לאריג'אני ✘
* מסעוד פזשכיאן
	+ מג'יד אבן א-רזא
	+ עזיז נסירזאדה ✘

 **אל-חשד א-שעבי: אל-חשד א-שעבי פאלח אל-פיאד

**חות'ים חות'ים: חות'ים מהדי אל-משאט
* חות'ים מוחמד אחמד מופתאח
* חות'ים עבד אל-מלכ אל-חות'י

**חזבאללה חזבאללה: חזבאללה נעים קאסם
 |
| מפקדים |
| **ארצות הברית ארצות הברית:**
 טולסי גבארד
* ג'ון רטקליף

 גנרל דן קיין
* גנרל קנת' וילסבאק
* אדמירל דריל קודל
* אדמירל בראד קופר

**ישראל ישראל:**
הרמטכ"ל רא"ל אייל זמיר
* אלוף תומר בר
* אלוף שלומי בינדר
* אלוף יצחק כהן
* אלוף דוד סער סלמה
* אלוף שי קלפר
* אלוף רפי מילוא

 דוד ברנע
 רומן גופמן | **איראן איראן: כוח אכיפת החוק של איראן אחמד-רזא רדאן
* אסמאעיל ח'טיב ✘
* הכוחות המזוינים של איראן עבד א-רחים מוסאווי ✘
	+ משמרות המהפכה האסלאמית אחמד וחידי
	+ משמרות המהפכה האסלאמית מוחמד פאכפור ✘
		- כוח קודס אסמאעיל קאאני
		- חיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה האסלאמית חוסיין מוסאווי
		- זרוע היבשה של משמרות המהפכה האסלאמית מוחמד כרמי
		- בסיג' ע'ולאם רזא סולימאני ✘
		- חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית עלי-רזא תנגסירי ✘
	+ צבא איראן אמיר חאתמי
		- חיל ההגנה האווירית של צבא איראן עלי-רזא אלהאמי

**חות'ים חות'ים: חות'ים מוחמד אל-עאטפי
* חות'ים יוסף אל-מדאני
	+ חות'ים יחיא סריע
	+ חות'ים מוחמד פדל עבד א-נבי
	+ חות'ים אבראהים אל-עזזי

**חזבאללה חזבאללה: חזבאללה יוסף אסמאעיל האשם ✘
* חזבאללה מוחמד חיידר
* חזבאללה עלי רידא עבאס

**מיליציות פרו-איראניות מיליציות בעיראק: אחמד אל-חמידאווי
	+ אבו עלי אל-עסכרי ✘
 |
| כוחות |
| **ארצות הברית ארצות הברית: הכוחות המזוינים של ארצות הברית
	+ פיקוד מרכז
	+ חיל האוויר
	+ חיל הים
* CIA

**ישראל ישראל: צבא הגנה לישראל
	+ חיל האוויר
	+ אגף המודיעין
	+ חיל הים
	+ אגף המבצעים
	+ פיקוד העורף
	+ פיקוד הצפון
* המוסד

---

| במגננה בלבד  |
| --- |
| * חיל האוויר האמירתי
* חיל האוויר המלכותי של בחריין
* חיל האוויר המלכותי הירדני
* חיל האוויר של כווית
* חיל האוויר המלכותי העומאני
* הכוחות המזוינים של ערב הסעודית
	+ חיל האוויר המלכותי
	+ כוחות ההגנה האווירית המלכותיים
* חיל האוויר הקטרי
* כורדיסטן העיראקית הפשמרגה הכורדית
* חיל האוויר המלכותי הבריטי
* חיל האוויר הצרפתי
* הכוחות המזוינים של יוון
	+ הצי היווני
	+ חיל האוויר היווני
* המשמר הלאומי של קפריסין
 |

 | **איראן איראן: הכוחות המזוינים של איראן הכוחות המזוינים של איראן
	+ המטה המרכזי ח'אתם אל-אנביא
	+ משמרות המהפכה האסלאמית משמרות המהפכה האסלאמית
		- חיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה האסלאמית חיל האוויר והחלל
		- חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית חיל הים
		- כוח קודס כוח קודס
		- בסיג' בסיג'
	+ צבא איראן צבא איראן
		- חיל ההגנה האווירית של צבא איראן חיל ההגנה האווירית
	+ כוח אכיפת החוק של איראן כוח אכיפת החוק של איראן
* משרד המודיעין (איראן) משרד המודיעין

**מיליציות פרו-איראניות מיליציות בעיראק: אל-חשד א-שעבי אל-חשד א-שעבי
* גדודי חזבאללה
* עסאיב אהל אל-חק
* כתאיב סייד א-שוהדא
* תנועת א-נוג'בא
* חרכת אנסאר אללה אל-אופיא
* כתאיב סרקאת אל-קודס
* קבוצת אל-ת'אוריון

 **חזבאללה חזבאללה: חזבאללה הזרוע הצבאית של חזבאללה
	+ חזית הדרום
	+ יחידה 127
	+ מערך הטילים והרקטות

**חות'ים חות'ים: כוחות היבשה
	+ קורפוס האזור החמישי (הים האדום)
* שירות הביטחון והמודיעין החות'י
	+ רשות המודיעין הצבאי והסיור החות'ית
	+ ענף חיל האוויר
 |
| אבדות |
| **ארצות הברית ארצות הברית: 13 חיילים הרוגים בסך הכול, מתוכם: 7 חיילים נהרגו מתקיפות טילים וכטב"מים של איראן על בסיסים אמריקאיים, 6 חיילים נהרגו בעקבות התרסקות מטוס תדלוק
* 2 חיילים שנפטרו בעת מילוי תפקידם (בנסיבות שאינן קרביות)
* 200 חיילים פצועים
* לפחות 17 מתקנים ובסיסים אמריקאיים ברחבי המזרח התיכון ניזוקו
* 3 מטוסי F-15E הופלו בירי דו-צדדי על ידי חיל האוויר של כווית (ללא נפגעים בנפש)
* מטוס F-15E ומטוס A-10 הופלו על ידי איראן
* 2 מסוקים נפגעו

**ישראל ישראל: 30 חיילי צה"ל הרוגים
* 33 אזרחים וזרים הרוגים (בהם 6 ילדים ו-3 נתינים זרים)
* 261 חיילי צה"ל פצועים
* 7,656 אזרחים פצועים
* 3 כטב"מים מסוג הרמס 900 הופלו
* הרס נרחב בתחנת הלוויינים עמק האלה, נזק במפעל במועצה התעשייתית נאות חובב, בבתי זיקוק לנפט ובמספר מתקנים אזרחיים נוספים

---

| כוחות אחרים  |
| --- |
| **איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות: 4 נתינים זרים הרוגים
* 2 טייסי קרב הרוגים (עקב תקלה במטוס)
* 144 נתינים זרים פצועים
* נזק כבד למחסני דלק באבו דאבי ולמסלול הסעה בבסיס אל-דאפרה

**בחריין בחריין: 2 נתינים זרים הרוגים
* 9 נתינים זרים פצועים

**ירדן ירדן: 5 אזרחים פצועים

**כווית כווית: נתינה זרה איראנית הרוגה (בת 11)
* 2 חיילים הרוגים
* 2 קציני משטרה הרוגים
* 48 נתינים זרים פצועים
* 84 אנשי כוחות הביטחון פצועים
* פגיעה קשה בתחנת מכ"ם חופית ובמחסן לוגיסטי בבסיס ימי

**כורדיסטן העיראקית כורדיסטן העיראקית: 14 אזרחים הרוגים
* הרוג אחד מכוחות ביטחון הפנים
* 5 פעילים הרוגים ממפלגות כורדיות-איראניות (ביניהן קומאלה)
* 82 אזרחים פצועים
* 4 פצועים מכוחות ביטחון הפנים
* 12 פעילים פצועים ממפלגות כורדיות-איראניות
* הרס נרחב בבסיס פשמרגה, הרס מגדל תקשורת בהרי כורדיסטן ופגיעה קשה במתחם המגורים בבסיס חריר

**עומאן עומאן: 6 נתינים זרים הרוגים
* 13 נתינים זרים פצועים
* מספר טנקים הרוסים

**ערב הסעודית ערב הסעודית: 2 נתינים זרים הרוגים
* 22 נתינים זרים פצועים
* פגיעה ברכב תמיכה של סוללת פטריוט ומתקן אחסון נפט משני בדמאם

**קטר (מדינה) קטר: 16 אזרחים פצועים
* 24 נתינים זרים פצועים

**אזרבייג'ן אזרבייג'ן: 2 אזרחים פצועים
* 4 נתינים זרים פצועים באיחוד האמירויות

**יוון יוון: 3 מלחים הרוגים ו-5 פצועים בטיבוע מכלית נפט במפרץ עומאן

**צרפת צרפת: חייל הרוג ו-7 פצועים ונזק כבד למתחם המגורים בבסיס חריר
* 3 אנשי תחזוקה פצועים קל ונזק כבד למתקן התפלת מים בקון דה לה פה

**איטליה איטליה: השמדת כטב"ם MQ-9 Reaper בבסיס עלי א-סאלם
* נזק למפקדת הכוחות האיטלקים במחנה סינגרה

**קנדה קנדה: פגיעה בתשתיות חשמל ולוגיסטיקה במחנה קנדה בבסיס עלי א-סאלם

**אוסטרליה אוסטרליה: נזק קל למבנה מגורים ולמתקן רפואי בבסיס אל-מינהאד
 |

 | **איראן איראן: מעל ל-7,000 אנשי משטר, חיילים ופעילי משמרות המהפכה הרוגים, בהם למעלה מ-50 בכירי משטר וצבא
* מעל ל-1,701 אזרחים הרוגים (בהם 254 ילדים)
* מעל 15,000 חיילים ופעילי משמרות המהפכה פצועים ונעדרים
* מעל ל-9,650 אזרחים פצועים
* הותקפו כ־17,000 מטרות, בהם מפקדות ומטות, בסיסי צבא, בסיסי טילים, מתקנים גרעיניים, מתחמי תעשיות צבאיות, אקדמיות של משמרות המהפכה.
* מעל 150 כלי שיט, בהם אוניות מלחמה ו-11 צוללות הוטבעו
* מעל 8 מטוסי קרב הופלו או הושמדו
* מעל 16 מטוסי תובלה של כוח קודס הושמדו

 **אל-חשד א-שעבי: מעל ל-20 הרוגים
* מעל ל-30 פצועים

**חזבאללה חזבאללה: מעל ל-2,500 מחבלים הרוגים.
* 6,092 פצועים
* 7 שבויים
* כ-3,500 מטרות הותקפו
 |

 |
|
עשרות אזרחים הרוגים ופצועים, טיבוע ספינות במצר הורמוז. לפירוט אבידות ממדינות צד שלישי, ראו פגיעות בנפש ונזקים. |

**מבצע "שַׁאֲגַת הָאֲרִי"** (נקרא על-ידי הפנטגון: **Epic Fury**, "חרון אֶפִּי" או "זעם עצום") היה מבצע צבאי משולב של ארצות הברית וישראל נגד איראן, שהתקיים בין 28 בפברואר ל-17 ביוני 2026 במטרה לפגוע בפיתוח היכולת הגרעינית של איראן ובתשתית הטילים שלה, וכן לנסות ולערער את משטר האייתוללות. המבצע נשען על שיתוף פעולה הדוק בין חיל האוויר והים האמריקאי לבין חיל האוויר הישראלי, בסיוע הדדי של זרועות המודיעין. בראשית המבצע בוצעה תקיפה רחבת היקף על יעדים בערים מרכזיות באיראן, שבה נהרגו בכירים בהנהגה האיראנית, ובהם מנהיגה העליון עלי ח'אמנאי.

במהלך הלחימה התמקדו הכוחות המזוינים של ארצות הברית בזירה הימית ובדרום איראן, שם השיגו שליטה אווירית ופגעו משמעותית בצי האיראני. במקביל, צה"ל פעל במערב המדינה ובאזור הבירה והשיג עליונות אווירית ומודיעינית. שני הצבאות ביצעו הפצצות אסטרטגיות על מגוון יעדים צבאיים, כולל מפקדות משמרות המהפכה, מתקני גרעין, מערכי הגנה אווירית ותשתיות טילים. בנוסף, הותקפו מוסדות שלטון ותשתיות כגון תחנת הטלוויזיה הממשלתית ומאגרי דלק, במטרה להחליש את יכולת השליטה של המשטר במדינה. בתגובה למבצע, פתחה איראן במתקפה רחבה שכללה שיגור אלפי טילים וכטב"מים לעבר ישראל ויעדים אסטרטגיים במדינות המפרץ הפרסי, ירדן ועיראק. התקיפות כוונו נגד בסיסים אמריקאיים ובריטיים, וכן נגד תשתיות אנרגיה ונמלים אזרחיים בסעודיה, קטר ואיחוד האמירויות. צעדים אלו, לצד סגירת מצר הורמוז על ידי איראן, הובילו לשיבושים משמעותיים באספקת האנרגיה העולמית. במקביל, הצטרפות חזבאללה ללחימה הובילה למבצע ישראלי נרחב בלבנון, בעוד הממשלה המקומית בביירות גינתה את הארגון ופעלה לצמצום הנוכחות האיראנית בשטחה.

במהלך הלחימה הקימה ישראל בסיסים באזרבייג'ן ובעיראק לצורך איסוף מודיעין עבור התקיפות באיראן, השתמשה בבסיסים בסומלילנד על מנת לתדלק מטוסים, והציבה עמדות להתרעה מוקדמת מול מתקפות איראניות וחות'יות.

במישור הדיפלומטי, חלה הפוגה זמנית באפריל 2026 עם קבלת "הסכם אסלאמאבאד" שהושג בתיווך פקיסטני, אשר קבע הפסקת אש לצורכי משא ומתן. עם זאת, המגעים נכשלו כעבור ימים ספורים; סגן נשיא ארצות הברית, ג'יי. די. ואנס, תלה את הכישלון בדרישותיה המופרזות של איראן, בעוד הנשיא דונלד טראמפ הכריז על הטלת סגר ימי מלא על המדינה. המצור הימי האמריקאי נכנס לתוקפו ב-13 באפריל, מה שסימן שלב חדש בהחרפת העימות.

ב-7 ביוני 2026, חודשיים בדיוק לאחר קבלת ההסכם, שיגרה איראן כ-10 טילים לעבר ישראל, בתגובה לתקיפת צה"ל בביירות. ישראל הגיבה בתקיפה באיראן. ב-15 ביוני הודיעו איראן וארצות הברית על קיומו של מזכר הבנות לגבי הסכם לסיום הלחימה, שנחתם ב-18 ביוני 2026 באופן דיגיטלי על ידי נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ונשיא איראן מסעוד פזשכיאן.

## שם המבצע

המבצע החל בי"א באדר, התאריך העברי שבו התרחש הקרב על תל חי. בשל כך, נקרא המבצע בשם "שאגת הארי", ברמז לשם האנדרטה לשמונת ההרוגים בקרב – פסל האריה השואג, ובהשראת הפסוקים מהתנ"ך ”אַרְיֵה שָׁאָג מִי לֹא יִירָא אֲדנָי יְהֹוִה דִּבֶּר מִי לֹא יִנָּבֵא” (ספר עמוס, פרק ג', פסוק ח'), ”שַׁאֲגַת אַרְיֵה וְקוֹל שָׁחַל וְשִׁנֵּי כְפִירִים נִתָּעוּ” (ספר איוב, פרק ד', פסוק י'). שמו הראשוני היה "מגן יהודה".

בארצות הברית נקרא המבצע "**Epic Fury**" שפירושו "זעם אֶפִּי" או "זעם עצום".

המשטר האיראני קרא למתקפה שלו נגד ישראל ומדינות המפרץ בשם "**מבצע הבטחת האמת 4**" (בפרסית: **عملیات وعده صادق ۴**, בתעתיק מדויק: **עמליַאת ועדֶה צאדק 4**). שם זה הוא המשך למתקפות טילים קודמות שביצעה איראן במהלך מלחמת חרבות ברזל, שנקראו גם הן "הבטחת האמת". בהמשך קרא המשטר למתקפה שלו נגד ישראל ביוני בשם "**מבצע הבטחת האמת 5**".

## רקע

בשנות ה-80 של המאה ה-20 החלה איראן לקדם תוכנית גרעין, הנתפסת על ידי ממשלת ישראל כאיום קיומי. במקביל פיתחה איראן תוכנית טילים בליסטיים, שהייתה לגדולה ביותר במזרח התיכון ושימשה רכיב מרכזי באסטרטגיה הצבאית שלה. הטילים הבליסטיים שפיתחה כחלק מתוכנית זו שימשו כגורם מרתיע, אשר אפשר לה להקים כוחות פרוקסי ברחבי האזור, לקזז את העליונות הצבאית של יריבותיה, ולשדרג את חיל האוויר שלה. המדינה אימצה גישה של "הרתעה באמצעות ענישה" כדי להדוף איומים מצד ערב הסעודית, ישראל וארצות הברית. לדברי גורם איראני, כל מדינות אירופה נמצאות בטווח הטילים שלה. מרכיב נוסף באסטרטגיה האיראנית הוא ציר השלוחים של הרפובליקה, הכולל ארגוני טרור להם היא מספקת אמצעי לחימה ותחמושת, ובכך יוצרת ברית צבאית-פוליטית המובלת על ידה ומשלבת מיליציות כמו חזבאללה, החות'ים וחדר המבצעים הפלסטיני בראשות חמאס. ארגונים אלו מחזיקים ביכולות התקפיות כנגד אויבי איראן, ומאפשרים לאיראן הגמוניה אזורית.

טווחי הטילים הבליסטיים האיראניים (2019)
בעקבות החשש הגובר מפעילותה של איראן בתחום הגרעין, ב-2015 נחתם הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית, שבו התחייבה איראן לאפשר פיקוח על תוכנית הגרעין שלה ולעכב אותה למשך 15 שנים בתמורה להסרת הסנקציות הבין-לאומיות עליה. לאחר פרישת ארצות הברית מההסכם ב-2018 והחזרת הסנקציות עליה, האיצה איראן את ההתחמשות הגרעינית. בשנת 2021 הצליחה להעשיר אורניום לרמה של 60%, רמה שאינה משרתת שימושים אזרחיים, והגדילה את הכמויות שצברה.

במהלך מלחמת חרבות ברזל, לראשונה אי-פעם, תקפה איראן את ישראל באופן ישיר. טילים בליסטיים נורו מאיראן על ישראל באפריל 2024 ובאוקטובר 2024. ביוני 2025 יזמה ישראל את מבצע עם כלביא, שבמסגרתו פגעה ישראל ביכולות הצבאיות, הבליסטיות והגרעיניות של איראן, הרגה בכירים בכוחות המזוינים ובתוכנית הגרעין שלה. איראן השיבה במתקפת טילים נוספת על האוכלוסייה בישראל. לאחר 12 ימים, ארצות הברית הצטרפה למבצע והשמידה מתקני גרעין איראניים משמעותיים. ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, תיאר את תוצאות מבצע זה: "השגנו ניצחון היסטורי, והניצחון הזה יעמוד לדורות".

המחאות האיראניות בטהראן הבירה, 9 בינואר
בסוף דצמבר 2025 פרצו הפגנות ברחבי איראן בעקבות המשבר הכלכלי במדינה, בעיקר האינפלציה הגבוהה ויוקר המחיה המאמיר. בהמשך הפכו המחאות להתנגדות אקטיבית למשטר האייתוללות בראשותו של המנהיג העליון עלי ח'אמנאי, ומפגינים קראו בגלוי להפלתו. לאור תקדימים רבים, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ איים והצהיר בפומבי כי אם המשטר האיראני יבצע רצח חסר הבחנה באזרחים המוחים נגדו, ארצות הברית תבוא לעזרתם. משבר דיפלומטי נוצר בין איראן לארצות הברית. אף על פי כן, איראן טבחה באזרחים לכל אורך ההפגנות. הטבח התקיים ביתר שאת מ-8 בינואר, ועל פי ההערכות שהתקיימו בתקשורת העולמית ב-13 בינואר נרצחו עד אותה עת בין 2,435 ל-20,000 אזרחים.

בצל הידיעות שהתקבלו על היקף הטבח, ב-13 בינואר הכריז טראמפ כי "הסיוע בדרך". ארצות הברית תכננה לצאת למתקפה נגד המשטר האיראני בלילה שבין 14 ל-15 בינואר. כנגד זאת, איראן סגרה את המרחב האווירי שלה ואיימה כי אם תותקף על ידי ארצות הברית, היא תתקוף את ישראל, ושיגרה איומים למדינות סביבה כי תתקוף בשטחן אם יאפשרו שימוש בו עבור ההתקפה האמריקנית. המתקפה בוטלה בהוראת דונלד טראמפ בעקבות הודעה שקיבל משר החוץ האיראני עבאס עראקצ'י, שבה נכתב כי איראן ביטלה 800 הוצאות להורג של מפגינים. בבוקר 15 בינואר פתחה איראן את המרחב האווירי מחדש שעות ספורות לאחר שסגרה אותו, ופורסם כי ארצות הברית מורידה את רמת הכוננות בבסיסיה בעקבות הצלחת המאמצים הדיפלומטיים.

בחודש שלאחר מכן התקיים משא ומתן ישיר בין המדינות, שעסק בנושאים הקשורים לאיומים האיראניים על האזור, ובעיקר בתוכנית הגרעין של איראן, בתוכנית הטילים הבליסטיים שלה ובציר השלוחים שלה. השיחות התקיימו במסקט, עומאן בסבב הראשון והמשיכו לז'נבה, שווייץ, בסבב השני. כל אותה עת בנתה ארצות הברית את כוחה הצבאי במזרח התיכון והתכוננה לקראת מבצע צבאי נגד המשטר האיראני.

בואינג EA-18G גראולר נוסע על נושאת המטוסים אברהם לינקולן בים הערבי, 3 בפברואר
פיקוד מרכז האמריקאי הציב במפרץ הפרסי, בים הערבי, בים סוף ובמזרח הים התיכון “ארמדה” שכללה נושאות מטוסים, ספינות מלחמה ומשחתות רבות, חימש את בסיסיו במרחב במאות מטוסי תדלוק ומטוסי תקיפה, התכונן יחד עם צה"ל להגנה לאחר פעולה צבאית משותפת וחימש סוללות הגנה אווירית במטרה להיערך להגנה על מדינות המפרץ ועל ישראל לאחר התקיפה. כלי השיט המשמעותיים ביותר שנשלחו לאזור כללו את נושאת המטוסים אברהם לינקולן, נושאת המטוסים ג'רלד פורד כל ספינה כזו מכילה כ-75 מטוסי קרב (F-35, F-18), וכן מטוסי עזר נוספים כמו בואינג EA-18G גראולר ללוחמה אלקטרונית, E-2 הוקאיי לשליטה ובקרה והתראה מוקדמת וכן מסוקי סיקורסקי UH-60 בלאק הוק. כל נושאת מטוסים כזו מלווה במספר משחתות מסדרת ארלי ברק וכלי שיט רבים נוספים. בסוף ינואר 2026 הגיעו לאזור המשחתות דלברט די. בלאק (DDG-119) ורוזוולט (DDG-80).

איראן הכינה את הכוחות המזוינים שלה להתקפה, וביצעה פעילויות הקשורות למערך הטילים הבליסטיים שלה, כהכנה למלחמה ולתקיפת אויבותיה. היא הפעילה במפרץ הפרסי, במצר הורמוז ובמפרץ עומאן את נושאת המסוקים שהיד מהדאווי יחד עם ספינות מלחמה שלה, כטב"מים וככל הנראה גם צוללות. אלו ביצעו תרגילים צבאיים במצר הורמוז, אשר במהלך אחד מהם אף חסמו אותו. אוניות צבאיות הוצבו מול חופי תימן שבשליטת החות'ים, הסמוכים למצר באב אל-מנדב מתוך ים סוף. ציר השלוחים של איראן ברחבי המזרח התיכון התכונן לעימות פוטנציאלי נגד ישראל: חזבאללה נערך בסיוע קצינים איראניים שנשלחו לאזור, המיליציות הפרו-איראניות בעיראק קראו ללוחמיהן להתכונן למלחמה, והחות'ים הזיזו מחסני טילים וכטב"מים ונערכו לירי לעבר ישראל, לתקיפת כוחות ארצות הברית באזור ולחידוש המצור על ים סוף.

השיחות בין איראן לארצות הברית הסתיימו ב-17 בפברואר, ללא פריצת דרך משמעותית. ארבעה ימים קודם לכן הציב נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ אולטימטום לאיראן כי אם עד 13 במרץ לא יושג הסכם יהיו לכך "השלכות טראומטיות", וביום זה איים המנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי כי מדינתו תטביע את נושאות המטוסים האמריקאיות שנשלחו לאזור. ב-27 בפברואר, לאחר אולטימטום אמריקאי על מנת להמשיך את המשא ומתן, החליטה איראן להסכים רק לתנאי אחד מהאולטימטום ולדחות את שאר התנאים. לטענת טראמפ, בעקבות המשא ומתן עם איראן הגיע למסקנה שהאיראנים עומדים לתקוף ראשונים ולכן הורה לתת מכה מקדימה. בימים שקדמו למתקפה, מספר ממשלות ובהן סין וארצות הברית יצאו באזהרות לאזרחיהן להימנע מביקור בישראל ובאיראן, וארצות הברית אף פעלה למשוך את עובדי השגרירות הלא חיוניים מהמדינה.

## ההכנות למבצע

בסיסים ומתקנים צבאיים גדולים של ארצות הברית במזרח התיכון, כולל בסיסים ששימשו במהלך התקיפות
לפי הניו יורק טיימס, נתניהו הציג לטראמפ בפגישתם ב-11 בפברואר ארבעה יעדים ברי-השגה להערכתו – חיסול האייתוללה ח'אמנאי, פגיעה קשה ביכולת הצבאית של איראן, התקוממות עממית בתוך איראן ושינוי משטר. המודיעין האמריקאי העריך שהשניים הראשונים אפשריים, והשניים האחרונים מנותקים מהמציאות. בעת פתיחת המבצע, מטרותיו הוגדרו בידי דובר צה"ל כ"פגיעה קשה במשטר הטרור האיראני והסרת איומים קיומיים על מדינת ישראל לאורך זמן".

ההכנות המבצעיות והלוגיסטיות למערכה החלו שבועות ארוכים לפני גלי התקיפות הראשונים, והתבססו על הקמת רשת חשאית של עמדות קדמיות ואתרים צבאיים ישראליים ברחבי המזרח התיכון וקרן אפריקה. על פי דיווחים ברשת CNN המסתמכים על גורמי מודיעין, עמדות אלו נועדו במקור לשמש כבסיסי חירום למשימות חיפוש, הצלה וחילוץ טייסים (CSAR), אך לקראת פתיחת המבצע הן הורחבו לעמדות צבאיות ומודיעיניות לכל דבר. פריסה רחבה זו הרחיבה את טווח הפעולה של צה"ל במאות קילומטרים ואפשרה מעקב צמוד אחר מתקנים איראניים ושיגורי טילים, תוך הצבת כוחות כמעט מכל עבריה של איראן עוד בטרם ניתנה הפקודה לפתיחת האש.

באמצע ינואר ובמקביל לדיכוי הפגנות פנימיות באיראן, ישראל ביצעה מבצע מקדים לאורך גבול איראן–אזרבייג'ן לצורך הנחת תשתית טכנולוגית. חיל האוויר הישראלי השתמש במטוסי חמקן ובכוחות מיוחדים כדי להתקין אמצעי האזנה וציוד מודיעיני מתקדם בדרום אזרבייג'ן, כ-100 קילומטרים בלבד מהעיר האיראנית תבריז. באתרים אלו נפרס כוח חשאי של כמה עשרות לוחמים, שכלל לוחמי כוחות מיוחדים, לוחמי היחידה הטקטית לחילוץ מיוחד (669) ואנשי מוסד, שהפעילו כטב"מים וסיפקו תצפית רציפה והתרעה מוקדמת על שיגורים מצפון איראן.

במקביל, נבנתה מעטפת מבצעית גם בחזיתות המערבית והדרומית. בשטח עיראק בסמוך לעיר נג'ף הוקמו והופעלו שני מתקנים צבאיים ישראלים חשאיים אשר שימשו כבסיסים קדמיים של צה"ל, ונועדו להעניק תמיכה לוגיסטית רחבה לכוחות המיוחדים ולשמש נקודות מוצא למשימות חילוץ והצלה. דרומה משם, כחלק מההיערכות להגנת המרחב וליירוט איומים בשלבי טיסה מוקדמים, פרס צה"ל בשטח איחוד האמירויות הערביות סוללות של מערכת "כיפת ברזל" יחד עם הכוחות האורגניים המפעילים אותה.

את המעגל הלוגיסטי בעומק השלימה עמדה צבאית ומודיעינית חשאית ישראלית שהוקמה בשטח סומלילנד, וזאת בעקבות המפנה המדיני וההכרה הרשמית של ישראל במדינה בדצמבר 2025. מיקומה הגאוגרפי של העמדה בקרן אפריקה, מדרום לתימן, סיפק למטוסי חיל האוויר נקודת עצירה, חנייה ותדלוק חיונית בנתיבי הטיסה ארוכי הטווח לעבר יעדים באיראן. היערכות פריפריאלית רחבה זו סיפקה לצה"ל ולקבוצת המודיעין רשת הגנה והתקפה קריטית שליוותה באופן ישיר את גלי התקיפות החוזרים ונשנים לאורך המלחמה.

לפי תחקיר וול סטריט ג'ורנל, בתחילת המערכה הוגדרה חלוקת תפקידים בין ארצות הברית לישראל: האמריקנים התמקדו בפגיעה בתשתיות הצבאיות והתעשייתיות של איראן, בעוד ישראל פעלה נגד מנגנוני השליטה הפנימיים של המשטר. בהמשך, ישראל שינתה טקטיקה ועברה מתקיפות על מטרות גדולות לפגיעה ממוקדת ביעדים קטנים כמו מחסומים, נקודות בידוק וחוליות בשטח, באמצעות כטב"מים המבצעים סיכול ממוקד של מספר אנשי ביטחון בכל תקיפה. במקביל, הופעל לחץ פסיכולוגי ישיר על מפקדים איראנים.

כעשרה ימים לאחר תחילת המערכה, בבית הלבן נאמר שהיעדים המוצהרים של המבצע לא השתנו מתחילתו, והם: להשמיד את הטילים של איראן ואת יכולתם לייצר אותם, להשמיד את הצי האיראני באופן קבוע, למנוע מהמשטר נשק גרעיני לעד, ולהחליש את שלוחות הטרור שלהם באזור. לאחר יומיים, נתניהו הצהיר בקולו על יעדים. דובר על פגיעה אנושה בתוכנית הגרעין והטילים הבליסטיים ויצירת תנאים שיאפשרו לעם האיראני להפיל את המשטר במדינה.

ב-26 באפריל, מחלקת המדינה של ארצות הברית פרסמה מסמך רשמי המפרט את היעדים והצידוקים המשפטיים מאחורי המבצע. לפי המסמך, המבצע נועד להשמיד את מערך הטילים ההתקפי של איראן, את מתקני ייצור הטילים, את חיל הים האיראני ותשתיות ביטחוניות נוספות.

## התקיפות באיראן

### שבוע ראשון (28 בפברואר – 6 במרץ)

#### מתקפת הפתיחה הישראלית-אמריקאית

ב-27 בפברואר 2026 הותקפו מתקני הגילוי בלבנון שהיו אמורים להתריע לאיראן על יציאת מטוסי חיל האוויר הישראלי לכיוונה.

מטוס נוחת בנושאת המטוסים אברהם לינקולן לאחר פעילות
ב-28 בפברואר 2026, בשעות הבוקר המוקדמות של יום שבת לפי שעון ישראל, החלו ארצות הברית וישראל בתקיפה אווירית נגד איראן. בשעה 8:13 הופעלו אזעקות בכל רחבי ישראל כדי לעדכן את הציבור במצב, ופורסמו הנחיות חדשות של פיקוד העורף. שר הביטחון ישראל כ"ץ חתם על צו לפיו יוטל מצב מיוחד בעורף על כל שטחי ישראל כהכנה לתגובה איראנית. המשק הישראלי נכנס למצב חירום, הופסקו פעילויות לימודים ונאסר על קיום התאספויות גדולות. המתחם האווירי של ישראל נסגר.

בגל הראשון של המתקפה, בסביבות 8 בבוקר לפי שעון ישראל, הותקפו מערכות הגנה ומפקדת המודיעין האיראנית. הותקפו שני כינוסים שונים של ההנהגה הפוליטית והצבאית, בהם מועצת ההגנה האיראנית, במטרה להרוג בכירים. המנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי נהרג בתקיפה ממוקדת של חיל האוויר הישראלי במתחם המגורים שלו, בזמן ששהה במשרדו, ונהרגו גם עלי שמח'אני, יועצו הבכיר לענייני ביטחון וראש מועצת ההגנה האיראנית; מוחמד שיראזי, ראש הלשכה הצבאית של ח'אמנאי; עזיז נסירזאדה, שר ההגנה האיראני; מפקד משמרות המהפכה האסלאמית מוחמד פאכפור; עבד א-רחים מוסאווי, ראש המטה הכללי של הכוחות המזוינים של איראן; ועוד. נעשה גם ניסיון להרוג את נשיא איראן מסעוד פזשכיאן.[דרוש מקור] קציני מודיעין זיהו שלוש פגישות של בכירים פוליטיים וצבאיים, ועל פי דובר צה"ל נהרגו 40 בכירים איראנים בתוך דקה אחת.

נאומו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ המסביר את הנסיבות ליציאה למבצע
בין המטרות היה אזור בטהראן, שבו התגורר בדרך כלל עלי ח'אמנאי, ובו שוכנים גם ארמון הנשיאות והמועצה העליונה לביטחון לאומי של איראן. לדברי גורם אמריקאי, עשרות תקיפות אמריקאיות בוצעו על ידי מטוסי קרב ששוגרו מבסיסים ברחבי המזרח התיכון ומנושאת מטוסים אחת או יותר. סוכנות CNN דיווחו על פיצוצים נוספים בערים איראניות אחרות, כולל קום, כרמאנשאה, אספהאן וכרג'. בטהראן, דווח כי תקיפות טילים כוונו נגד רחוב יוניברסיטי, מחוז ג'ומהורי ואזור סייד ח'נדאן הצפוני. לאחר ההתנקשות בעלי ח'אמנאי הוכרז על הקמת מועצת ההנהגה הזמנית האחראית על ניהול המדינה עד מינוי מנהיג חדש. הוכרזו בחירות לתפקיד המנהיג העליון, שיתקיימו בקרב חברי מועצת המומחים האיראנית.

 ערך מורחב – **תקיפת בית הספר במינאב**

בבוקר אותו היום התרחשה תקיפת בית הספר במינאב, שבה נהרגו כ-175 בני אדם, רובם המכריע תלמידות ותלמידים מבית הספר. ככל הנראה התקיפה בוצעה על ידי ארצות הברית. דובר צה"ל מסר כי כוחות צה"ל לא תקפו באזור זה, ובחקירה מאוחרת יותר התברר כי התקיפה בוצעה על ידי כוחות צבא ארצות הברית, ככל הנראה על בסיס מודיעין שגוי.

מטוסי F-16I סופה של חיל האוויר הישראלי מעל דיר א-זור, בדרך לגיחת הפצצה באיראן
במשך הבוקר והצהרים תקף חיל האוויר הישראלי והשמיד עשרות משגרי טילים איראניים. בשטח עיראק תקפו ארצות הברית וישראל מטרות של מיליציות איראניות, כולל את מפקדת אל-חשד א-שעבי. לפנות ערב ביצע חיל האוויר הישראלי את מטס התקיפה הגדול בתולדותיו כאשר 200 מטוסים תקפו למעלה מ-500 מטרות באיראן, בעיקר מערכות הגנה אווירית ומשגרי טילים בליסטיים. הותקפו מאות מטרות ברחבי איראן, ועשרות משגרי טילים הושמדו, על מנת ליצור עליונות אווירית ולפתוח את הדרך לטהראן. ביממה הראשונה של המבצע הטיל צה"ל יותר מ־1,200 חימושים, בעוד ארצות הברית שיגרה 1,050 חימושים. ישראל פעלה בעיקר במערב איראן, בעוד ארצות הברית פעלה בעיקר במזרחה של איראן.

#### המשך המתקפה על איראן

 פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לשכתב אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא **ויקיפדיה אינה עיתון – יש לקצר ולהתמקד באירועים דרמטיים.** בעיות נוספות: תת-כיסוי תקיפות ארצות הברית; אין כיסוי לפי מערכים שנתקפו (חיל אוויר, הגנ"א, טק"ק, משטר, תעשייה, מודיעין).
ב-1 במרץ תקף צה"ל מטרות בלב טהראן. בנוסף לעשרות מפקדות של הכוחות המזוינים של איראן, הותקפו מפקדות של משמרות המהפכה האסלאמית, מיניסטריון המודיעין, חיל האוויר של משמרות המהפכה והמשטרה האיראנית, שהושמדו כשבתוכן חיילי משטר. ארבעה מפציצי חמקן B-2 טסו הלוך ושוב מארצות הברית לאיראן, והטילו עשרות פצצות על אתרי טילים בליסטיים תת-קרקעיים. לראשונה בהיסטוריה עשתה ארצות הברית שימוש מבצעי בכטב"מים מתאבדים, דמויי השאהד.

עד צהרי 2 במרץ תקף חיל האוויר הישראלי יותר מ-600 תשתיות טרור באמצעות כ-2,500 חימושים. הותקפו יותר מ-20 מטרות של ההנהגה הביטחונית, יותר מ-150 טילים בליסטיים ויותר מ-200 מערכות הגנה. כ-1,500 אנשי משמרות המהפכה האסלאמית נהרגו עד אותו יום. הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית הודיעה כי נגרם נזק לשערי הכניסה למתקן העשרת האורניום בנתנז. ערוץ אל-ערביה הסעודי דיווח כי ישראל פעלה על הקרקע באיראן באמצעות "המוסד" וכוחות מיוחדים.

מטוס קרב חמקן F-35I אדיר של חיל האוויר הישראלי בדרך לתקיפה באיראן. צילום: שני הגלילי
בצהרי 3 במרץ תקפה ישראל בעיר קום את בניין מועצת המומחים האיראנית בזמן ההצבעה על בחירת המנהיג העליון החדש. כמו כן, השמידה מפקדות והרגה את מפקד גיס לבנון של כוח קודס, דאוד עלי זאדה, ובכירים נוספים. בלילה תקפה ישראל אתרי שיגור ומערכות הגנה ותשתיות בטהראן, שיראז, תבריז ואורמיה, לצד עשרות מפקדות של הבסיג'.

ב-4 במרץ הודיע יושב ראש המטות המשולבים, גנרל דן קיין, כי ארצות הברית השיגה שליטה אווירית על מרחב החוף של דרום איראן ודיווח על ירידה של 86% בשיגור טילים בליסטיים מאיראן מאז היום הראשון למלחמה. מטוס F-35I אדיר של חיל האוויר הישראלי הפיל בשמי טהראן מטוס מאויש מדגם יאקובלב יאק-130, ורשם הפלת בכורה עולמית עבור ה-F-35. חיל האוויר תקף תשתיות ואת מערכת ההגנה והגילוי בנמל התעופה הבין-לאומי מהראבאד, מתחם צבאי גדול בפאתי טהראן ובו מפקדות מטה משמרות המהפכה האסלאמית, מטה אגף המודיעין, מטה הבסיג', מטה יחידת כוח קדס, מטה הכוחות המיוחדים של ביטחון הפנים, מפקדות סייבר, ומפקדת יחידת הסיוע וסיכול ההפגנות של ביטחון הפנים. במטס השני באותו יום, התמקד צה"ל בתשתיות ברחבי טהראן שפעלו לניהול המערכה ולדיכוי אזרחי איראן.

רשת CNN דיווחה כי סוכנות הביון CIA קידמה תוכנית לחימוש כוחות כורדיים-איראניים לקראת פשיטה קרקעית במערב איראן ועלו דיווחים על תקיפות ישראליות נגד מטרות משטר איראניות בגבול עיראק, שנועדו לאפשר כניסת מיליציות כורדיות. לקראת סוף היום דווח כי אלפי לוחמים כורדים מכורדיסטן העיראקית נכנסו לאיראן והתחילו להשתלט על עמדות. גורם במפלגת החיים החופשיים של כורדיסטן אמר, לפי הדיווח, כי לוחמיו תפסו עמדות לחימה באיראן כבר ב-2 במרץ. גורמים כורדים בעיראק הכחישו את הדיווחים. משמרות המהפכה תקפו חוליות כורדיות בטילים.

ב־6 במרץ הודיע צה"ל כי השמיד מתחם תת-קרקעי בלב טהראן, ששימש כבונקר חירום עבור הנהגת איראן. התקיפה בוצעה על ידי כ־50 מטוסי קרב שהטילו יותר מ־100 חימושים כבדים. לפי הערכות בישראל, שהו בבונקר שורה של בכירי המשטר האיראני. חיל האוויר הישראלי ניסה להתנקש גם בעלי אצער מיר חג'אזי, ממלא מקום ראש לשכת המנהיג העליון, חוסיין טאיב שהיה בעבר ראש אגף המודיעין של משמרות המהפכה, ובכירים נוספים ששהו בטהראן. ב-6 וב-7 במרץ תקף צה"ל שני אתרים מרכזיים לייצור טילים בליסטיים ומנועי דלק מוצק בשאהרוד ובפרצ'ין.
המתחם בפרצ'ין הוא אחד מאתרי התעשייה הביטחונית הגדולים והרגישים באיראן, שבו נמצאות תעשיות צבאיות כבדות ומפעל מרכזי לייצור ופיתוח טילים בליסטיים.

### שבוע שני (7–13 במרץ)

ב-7 במרץ תקף צה"ל את נמל התעופה הבין-לאומי מהראבאד והשמיד על הקרקע 16 מטוסים ששימשו את כוח קודס להעברת אמצעי לחימה וכסף מזומן. מטוסי קרב מסוג F-14 של חיל האוויר האיראני הושמדו בשדה תעופה באספהאן, ובנוסף הותקפו מערכות גילוי והגנה שהיוו סיכון למטוסי חיל האוויר הישראלי. בשעות הערב, צה"ל פתח בהפצצות על מאגרי נפט, כולל בבירה טהראן, לראשונה מאז תחילת הלחימה. כ-30 מאגרי אחסון דלק הותקפו. בתקיפות של מתקני אחסון הדלק של איראן נהרגו ארבעה בני אדם. כתוצאה מהתקיפות נזלו כמויות גדולות של דלק מהמאגרים, דלפו לרחובות סביב האזורים שהותקפו, ויצרו "נהרות אש" מסוכנים. העיר טהראן התמלאה בענן של עשן שחור סמיך וירד עליה גשם חומצי רעיל. הרשויות באיראן הורו לתושבים להישאר בבתים, לעטות מסכות כשהם יוצאים החוצה, ולהצטייד במזון ובדלק.

בצה"ל העריכו כי למעלה מ-7,000 אנשי משמרות המהפכה וחיילים בצבא איראן נהרגו בתקיפות.

ב-8 במרץ פרסמו גורמים ישראליים כי חיל האוויר של איחוד האמירויות תקף מתקן התפלה איראני, ובכך הצטרף ללחימה נגד איראן לצד ישראל וארצות הברית. באיחוד האמירויות הכחישו. באותו יום נבחר בנו של עלי חמינאי, מוג'תבא חמינאי, למנהיג העליון החדש.

ב-9 במרץ חשפו צילומי לוויין את הנזק באתר לייצור טילים בליסטיים בשרהוד אחרי התקיפות הישראליות. צה"ל תקף מעבדות שקשורות לגרעין האיראני באזור טהראן.

ב-10, ב-11 וב-12 במרץ הפציץ חיל האוויר תשתיות צבאיות לייצור טילים ומפקדות של הבסיג' ברחבי איראן. בנוסף תקף והשמיד את מפקדת החלל והלוויינות של משמרות המהפכה, את מטה חיל האוויר של משמרות המהפכה, ושני בסיסים איראניים. חיל האוויר הישראלי הפציץ תשתיות ומחסומים שהקימו כוחות הבסיג' במרחבים שונים בטהראן. לפי הדיווחים, תקיפות רבות נגד פעילי הבסיג' בוצעו על ידי רחפני נפץ בעקבות מידע מודיעיני שסיפקו אזרחי איראן.

ב-13 במרץ יחידת משלוח של חיל הנחתים האמריקני (המרינס), הכוללת 2,200 נחתים על סיפונן של שלוש ספינות אמפיביות של הצי, קיבלה פקודה לנוע לעבר המזרח התיכון. הייתה זו יחידת המרינס ה-31, חלק מכוח המשלוח השלישי של חיל הנחתים.

בשבוע זה תקף צה"ל מתחם תת-קרקעי שבו שהו סגן מנהיג הג'יהאד האיסלאמי מוחמד אל-הינדי ומפקד פלוגות אל-קודס אכרם עג'ורי.

### שבוע שלישי (14–20 במרץ)

 ערך מורחב – **התקיפה האווירית על האי ח'ארג (2026)**

מטוסי חמקן F-35I אדיר של טייסת נשר הזהב בדרך לתקיפה באיראן, מרץ 2026
ב-14 במרץ הפציצה ארצות הברית את האי ח'ארג, שדרכו עוברים 90% מהנפט שאיראן מייצאת. "הניו יורק טיימס" דיווח כי התקיפות פגעו בכל התשתיות הצבאיות באי, וגורם צבאי ציין כי מפציצים פגעו באתרי אחסון טילים ומוקשים ימיים, מבלי לפגוע בתשתיות הכלכליות. טראמפ אמר כי ישקול להשמיד את תשתיות הנפט באי אם איראן תסכל תנועה במצר הורמוז.

לפי ניתוח מבוסס לוויין מ-15 במרץ, ישראל וארצות הברית תקפו בכל קצוות איראן, מאזור תבריז שבצפון ועד בנדר עבאס שבדרום, ומגבול עיראק במערב עד גבול אפגניסטן במזרח. המוקדים המרכזיים היו בנדר עבאס, שיראז והבירה טהראן.

בליל 16–17 במרץ הרג חיל האוויר הישראלי את ראש המועצה לביטחון לאומי של איראן, עלי לאריג'אני, שקיבל מהמנהיג העליון שנהרג סמכויות להנהגת המדינה, ואיתו נהרג גם סגנו, עלי רזא ביאת. בנוסף בוצעו גלי תקיפה נגד מפקדות הבסיג', שבהם נהרג מפקד הארגון ע'ולאם רזא סולימאני וסגנו. לפי הערכות צה"ל, בתקיפות נהרגו כ-300 מפקדים, בכירים ופעילים. בליל 17–18 במרץ הרג חיל האוויר הישראלי את שר המודיעין האיראני, אסמאעיל ח'טיב.

ב-18 במרץ תקפה ארצות הברית לראשונה בפצצות מסוג GBU-72 במשקל של כ-2.3 טון (5,000 ליברות) אתרי טילי חוף-ים בקו החוף של איראן בסמוך למצר הורמוז.
חיל האוויר הישראלי תקף יותר מ-200 מטרות, בעשרות מטסים במערב ובמרכז איראן, ביניהן אתרים לאחסון ושיגור טילים בליסטיים וכטב"מים, מערכות הגנה אווירית, משגרי טילים ואתרי ייצור אמצעי לחימה. ישראל תקפה באותו היום מתקנים פטרוכימיים באיראן, והתמקדה בתשתיות מתקני גז בבית הזיקוק בעסלויה. ערוץ האופוזיציה "איראן אינטרנשיונל" דיווח[דרוש מקור] כי התקיפה, בשעה 14:10 לפי שעון איראן, כוונה לצינורות ההספקה וההובלה. התקשורת הממשלתית באיראן דיווחה[דרוש מקור] כי מלבד עסלויה תקפה ישראל מתקן פטרוכימי גם בדרום פארס. בערב תקף חיל האוויר הישראלי בסיוע מספן מודיעין של חיל הים הישראלי את בסיס חיל הים האיראני בבנדר-י אנזלי, ופגע קשה ב-5 ספינות טילים ובמבנים בבסיס, בהם מפקדה מרכזית ותשתית לתיקון ותחזוקת כלי שיט. התקיפה נועדה לשבש קו אספקה מרכזי של איראן ורוסיה, ממנו הן מעבירות זו לזו תחמושת, כטב"מים ואמצעי לחימה נוספים, בנוסף לסחורות כמו חיטה ונפט.

### שבוע רביעי (21–27 במרץ)

בליל 20–21 במרץ יזמה ישראל גל תקיפות ממוקד באישים בכירים. בתקשורת הערבית דווח כי ישראל ניסתה להתנקש במפקד כוח אכיפת החוק של איראן, אחמד-רזא רדאן, אך נכשלה. באיראן דיווחו על תקיפה אמריקנית-ישראלית במתקן ההעשרה בנתנז. לפי צה"ל, ארצות הברית הייתה זו שתקפה. תחקיר ששודר ב-CNN ובחן תמונות לוויין מאיראן, הראה שישראל וארצות הברית הפציצו פתחי מנהרות, שכונו "ערי טילים תת-קרקעיות". לפי בדיקת CNN שהתבססה על צילומי לוויין, לפחות 77 אחוזים מפתחי המנהרות הופצצו.

ב-21 במרץ טראמפ יזם אולטימטום בן יומיים שכלל איום במתקפה על תשתיות אנרגיה איראניות אם מצר הורמוז לא יפתח.

ב-23 במרץ הודיע טראמפ כי האמריקנים מנהלים "שיחות טובות" עם איראן ואמר כי הורה לא לתקוף תשתיות אנרגיה בחמשת הימים הבאים. עד אז, צה"ל הודיע כי הצליח להוציא משימוש 330 משגרים באיראן – חצי הושמדו, וחצי "פקוקים" במנהרות ותחת האדמה. על פי ההערכות, נותרו בין 100 ל-150 משגרים. באותו יום חיל האוויר הישראלי תקף את מפקדת הביטחון המרכזית של משמרות המהפכה.

ב-25 במרץ פרסם הניו יורק טיימס כי ראש הממשלה בנימין נתניהו הקציב לצה"ל 48 שעות לביצוע התקפה מואצת באיראן, מתוך חשש מפני הפסקת אש בסוף השבוע. מפקד פיקוד מרכז של ארצות הברית, האדמירל בראד קופר, הודיע כי ארצות הברית חצתה את רף 10,000 המטרות שהותקפו באיראן מאז תחילת המבצע. כוחות צנחנים גדולים מהדיוויזיה ה-82 הצטרפו לנחתים שנשלחו למזרח התיכון, ויחד הסתכמו בכמעט 7,000 לוחמים שנוספו לזירה. אחד התרחישים המרכזיים שעלו היה השתלטות על האי האיראני ח'ארג. בשבועות הקודמים, איראן הטמינה מוקשים והעבירה חיילים ומערכות הגנה אוויריות לח'ארג, כהכנה לאפשרות של מבצע אמריקני להשתלטות על האי.

הכור הגרעיני IR-40 באראכ
ב-26 במרץ הרגה ישראל את מפקד חיל הים של משמרות המהפכה, עלי-רזא תנגסירי, ואת ראש אגף המודיעין בחיִל, בהנאם רצ'אאיי, לצד בכירים נוספים. האולטימטום האמריקאי הוארך ב-10 ימים, ל-6 באפריל. ב-1 באפריל אמר טראמפ: "אני חושב ששבועיים או שלושה. אנחנו נעזוב כי אין לנו סיבה... אנחנו נושאים ונותנים איתם ממש עכשיו". בהמשך המועד הוגדר כ-8 באפריל, 3:00 בלילה שעון ישראל.

ב-27 במרץ הפציץ חיל האוויר הישראלי את כור המים הכבדים IR-40 באראכ ומפעל לייצור אבקת אורניום ביזד.
גורמים המעורים במודיעין האמריקני אמרו שניתן לקבוע בוודאות ששליש ממאגר הטילים של איראן הושמד. לדבריהם, מצבם של שליש נוסף מהטילים של איראן אינו ברור, אך ככל הנראה הם הושמדו או נקברו בבונקרים ומנהרות מתחת לאדמה.

### שבוע חמישי (28 במרץ – 3 באפריל)

ב-28 במרץ תקף צה"ל אתרים משמעותיים לייצור כלי נשק: אתר מרכזי ששימש לייצור רכיבים לטילים בליסטיים והיה אחד משני אתרים יחידים מסוגם באיראן, אתרי ייצור מנועים לטילים בליסטיים, אתר ייצור מנועים לכטב"מים, אתר לפיתוח ייצור ואחסון טילי נ"מ, ואתר ייצור ואחסון אמצעי לחימה. בהמשך השבוע תקף צה"ל מפעלים רבים בתעשיית הנשק האיראנית, בהם מפעלים לייצור חלקי טילים. צה"ל תקף את שני מפעלי הפלדה הגדולים באיראן, באספהאן ובאהוואז, וגרם להם נזק כבד ופגישה קשה בכלכלה.

ב-31 במרץ תקפו חיל האוויר הישראלי וחיל האוויר האמריקאי מספר "ערי טילים" תת-קרקעיות באמצעות פצצות חודרות בונקרים. ב"עיר הטילים" באספהאן נצפו פיצוצי משנה שהעידו על טילים בליסטיים שהתפוצצו בפנים.

לפי גורם בכיר בצה"ל, הוצאו מכלל פעולה כמעט כל המתקנים שהוגדרו מראש כמטרות "חיוניות ואסטרטגיות" במדרג העדיפות של הצבא עוד בשלב התכנון של מערכת "שאגת הארי".

ב-2 באפריל הפציצה ארצות הברית את גשר B1 שמחבר בין טהראן לכרג' במטרה לסכל הספקה צבאית.

ב-3 באפריל מטוס F-15E של חיל האוויר של ארצות הברית הופל על ידי משמרות המהפכה, לאחר מספר שעות הטייס חולץ על ידי כוחות מיוחדים אך את הנווט לא מצאו, במהלך ניסיון החילוץ מטוס A-10 הופל ו-2 מסוקי סער מדגם UH-60 נפגעו. ב-5 באפריל חולץ גם הנווט במבצע מורכב, בסיוע ישראל.

### שבוע שישי (4 באפריל – 11 באפריל)

 ערך מורחב – **מבצע חילוץ הצוות האמריקאי מאיראן (2026)**

ב-4 באפריל תקף צה"ל מתחם תעשיות פטרוכימיות בבנדר-י מאהשהר שבדרום-מערב איראן. המתחם שימש לייצור חומרי נפץ וכימיקלים לאמצעי לחימה, בהם טילים בליסטיים.

ב-5 באפריל כוחות מיוחדים נחתו בתוך איראן וחילצו את הנווט מהמטוס שהופל יומיים לפני, במהלך החילוץ דווח על לחימה רבה כולל תקיפות אוויריות שהרגו איראנים רבים. במהלך המבצע שני מטוסי C-130J נפגעו ולא היה ניתן להשתמש בהם, בעקבות זאת הכוחות השמידו אותם כדי שלא ייפלו לידי האויב. ישראל סייעה בחילוץ.
שגריר ארצות הברית בישראל מייק האקבי הודה לישראל בשם העם האמריקני על הסיוע חסר התקדים לצבא ארצות הברית ולסוכנויות המודיעין בחילוץ צוות האוויר האמריקאי באיראן.

במקביל למבצע החילוץ, מפציצי B-2 ספיריט של חיל האוויר של ארצות הברית הפציצו באמצעות פצצות MOP חודרות בונקרים בונקר תת-קרקעי בפאתי טהראן שבו התכנסה צמרת משמרות המהפכה האסלאמית לדיון חירום.

בלילה שבין 5 ל-6 באפריל תקף חיל האוויר הישראלי, בהכוונת להק המודיעין, שלושה שדות תעופה ברחבי טהראן: שדה התעופה "בהראם", שדה התעופה "מהראבאד" ושדה התעופה "אזמייש". בתקיפה הושמדו מגוון כלי טיס צבאיים של איראן בהם מטוסים ומסוקים. למחרת, ב-6 באפריל, תקף חיל האוויר בהכוונת אמ"ן תשתיות במתחם הפטרוכימי בעסלויה שבדרום איראן. זהו המרכז הפטרוכימי הגדול ביותר באיראן, ויחד עם המתחם בבנדר-י מאהשהר מספק 85% מייצור החומרים הפטרוכימיים של איראן.

ב-7 באפריל תקף חיל האוויר הישראלי שמונה מקטעי גשרים בטהראן, כרג', תבריז, כאשאן וקום ששימשו את כוחות הצבא האיראניים ומשמרות המהפכה להעברת אמל"ח וכוחות.

על פי הערכת ראש הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית רפאל גרוסי, בסיום המבצע סביר ש־440 ק"ג של אורניום מועשר ברמת העשרה של 60% שאוחסנו במתחם תת-קרקעי באספהאן עדיין נמצאים בו, ואם יועשר תהיה לאיראן כמות שמספיקה לייצור כעשר פצצות גרעיניות. נכון ל-11 באפריל, הערכת המודיעין האמריקני היא שלאיראן נותרו אלפי טילים שניתן יהיה להשתמש בהם לאחר חילוץ והשמשה של משגרים מאתרים תת-קרקעיים. בנוסף, ההערכה המרכזית היא שאיראן מנצלת את הפסקת האש לשיקום מערך הטילים שלה.

 ערך מורחב – **הסכם אסלאמאבאד (2026)**

בלילה שבין 7 ל-8 באפריל הכריזו ארצות הברית ואיראן על קבלת ההצעה הפקיסטנית, הסכם אסלאמאבאד, שקובעת הפסקת אש דו-שלבית. בשלב הראשון החלה באופן מיידי הפסקת אש, תמורת פתיחת מצר הורמוז לתנועת אוניות בתיאום עם הצבא האיראני, כשבמהלך השבועיים הללו יתנהל משא ומתן להסדר קבע.

### הפסקת האש (8 באפריל – 7 ביוני)

 ערך מורחב – **מבצע זעם כלכלי**

בתאריך 12 באפריל 2026 הודיע סגן נשיא ארצות הברית ג'יי. די. ואנס שסבב השיחות מול איראן נכשל עקב הדרישות המוגזמות והלא חוקיות של האיראנים כדבריו. לאחר מכן הודיע נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ כי הוא מטיל סגר ימי על איראן.

על פי הניו יורק טיימס, הערכת גורמי צבא ומודיעין אמריקנים מ-18 באפריל היא שלאיראן נותרו כ-40% מהכטב"מים וכ-60% ממשגרי הטילים שלה.

על פי תחקיר שפורסם ב-CNN, במהלך מאי 2026 איראן שיקמה את מערך הטילים של צבאה בקצב שהקדים את ההערכות במערב. פורסם בתחקיר כי למרות המאמצים של ארצות הברית וישראל לחסום את הכניסות למנהרות המבצעיות התת-קרקעיות של איראן, במדינה הספיקו לפתוח 50 מתוך 69 פתחים, שמספקים גישה ל-18 מתחמים תת-קרקעיים. איראן שיקמה חלקים נוספים בבסיסים אלו, כולל כבישים שהופצצו כדי למנוע את שימושם עבור משגרי טילים. צילומי לוויין אף הראו שנבנו מחדש כמה מתקנים במפעלי הטילים שהותקפו במהלך המלחמה.

### שבוע אחד עשר (7 ביוני – 15 ביוני)

ב-7 ביוני 2026, בעקבות תקיפת צה"ל בביירות, שיגרה איראן לעבר ישראל כ-10 טילים, ובכך הפרה את הפסקת האש. כל הטילים יורטו וישראל הודיעה על סיום הפסקת האש.

במהלך הלילה שבין 7 ל-8 ביוני, חיל האוויר הישראלי פתח במתקפות באיראן ותקף עשרות מערכות הגנה שהוצבו ברחבי איראן. באותו הזמן אזעקות הופעלו באזורים נרחבים בארץ בעקבות שיגור טיל בליסטי מתימן. בשעות הבוקר המוקדמות הותקפו מפעלים פטרוכימיים בדרום איראן ואזעקות הופעלו במרכז ודרום הארץ בעקבות שיגורים מאיראן, זוהתה נפילת שבר ירוט בשומרון ונזק רב נגרם למספר מבנים, ללא נפגעים. בנוסף, הותקפו בסיסים של משמרות המהפכה האסלאמית. במהלך הבוקר הופעלו אזעקות נוספות במרכז וצפון הארץ בעקבות שיגורי טילים מאיראן, כולם יורטו.

## מתקפת נגד איראנית

איראן נערכה מזה עשרות שנים למתקפה עליה והכינה מספר תוכניות פעולה לשימור המשטר והצבא, לגביית מחיר מלחמה מישראל וממדינות המפרץ, והפעלת לחץ על ארצות הברית ומדינות נוספות על ידי איום על תעשיות הנפט והגז העולמיות. בעקבות המתקפה הפעילה איראן את תוכנית הפעולה שלה שהתמקדה בתקיפת מדינות פרו-מערביות באזור בדגש על מדינות המפרץ, תקיפת ישראל ובסיסיים מערביים באזור, סגירת מצר הורמוז ופגיעה בתשתיות אנרגיה שונות.

המבנה הצבאי האיראני מבוזר ונועד למקסם שרידות. בנוסף לחילות הצבא הרגילים, יש כוחות משמרות המהפכה עם מבנה פיקוד מקביל לצבא – זרוע יבשה, חיל ים, חיל אוויר, כוחות מיוחדים, כוח מודיעין נפרד ובסיג' שנועד לדכא הפגנות ולשמור על הסדר הפנימי. התפקיד המרכזי של משמרות המהפכה הוא להגן על המשטר התאוקרטי הקיים במדינה. משמרות המהפכה חילקו את המדינה ל-31 מרכזי פיקוד עצמאיים, לפי מחוזות. כך, כל מפקד מחוז הוסמך להמשיך בלחימה, לשגר טילים ולהפעיל כוחות גרילה באופן אוטומטי אם הקשר עם הפיקוד המרכזי נתקע. אסטרטגיה זו נועדה להבטיח שגם חיסול הדרג המדיני והצבאי הבכיר ביותר, כפי שקרה עם ח'אמנאי ובכירי הצמרת הצבאית, לא יפסיק את המתקפות בשטח. אסטרטגיה זו כונתה הגנת הפסיפס המבוזרת.

איראן פעלה לפגוע ב"עיניים" של צבא ארצות הברית באזור. במסגרת התקיפות של איראן, היא ניסתה לפגוע במערכות מכ"ם, תקשורת והגנה אווירית של הצבא האמריקני בקטר, איחוד האמירויות, ירדן, בחריין, כווית וסעודיה. למשל, כטב"ם איראני השמיד עמדת מכ"ם בבסיס חיל האוויר עלי א-סאלם בכווית.

לאורך תחילת המבצע שיגרו משמרות המהפכה האסלאמית טילים וכטב"מים לעבר בחריין, ישראל, אבו דאבי ודובאי באיחוד האמירויות הערביות, כווית, קפריסין, בסיסים אמריקאיים בכורדיסטן העיראקית, בסיס חיל האוויר אל-עודייד בקטר, ובירדן דווח על רסיסי טיל שנפלו בצפון המדינה. בבחריין פורסם כי "מרכז השירות של הצי החמישי האמריקני ספג מתקפת טילים". כשעה לאחר מכן איראן תקפה גם בסיסים אמריקאיים בערב הסעודית. לאורך המבצע, סגרו מדינות רבות במזרח התיכון את המרחב האווירי שלהן, כולל בחריין, עיראק, ישראל, כווית, קטר, סוריה ואיחוד האמירויות הערביות, כאשר מטוסים רבים הופנו ליעדים אחרים.

התקיפות הבליסטיות האיראניות על מדינות האזור הביאו ל-15 הרוגים ו-1,050 פצועים בישראל; לשישה חיילים הרוגים וחמישה נוספים פצועים קשה בקרב כוחות ארצות הברית המוצבים במזרח התיכון; לשלושה הרוגים ו-58 פצועים באיחוד האמירויות הערביות; להרוג אחד ו-32 פצועים בכווית; ל-16 פצועים בקטר; לחמישה בירדן; לארבעה בבחריין; לאחד בעומאן. לפחות 4 נשים נהרגו ו-6 נפצעו בשטחי הרשות הפלסטינית.

### מתקפה איראנית על ישראל

התרעות מתפרצות מטעם פיקוד העורף לטלפון הנייד, במהלך מבצע שאגת הארי

 ערך מורחב – **המתקפה האיראנית על ישראל (2026)**

במשך יום המתקפה הראשונה, 28 בפברואר, שיגרה איראן למעלה מ-200 טילים בליסטיים לשטח ישראל. רוב הטילים יורטו בהצלחה אך במטח לילי טיל אחד פגע בבניין מגורים, הרג אישה אחת ופצע 21 בני אדם נוספים. אישה נוספת לקתה בקוצר נשימה בזמן אזעקה ומותה נקבע בבית החולים. למחרת, בפגיעה ישירה של טיל בליסטי במקלט בבית שמש, נהרגו תשעה אזרחים. קשיש בן 102 נפטר מפצעיו לאחר שנחבל בדרכו למרחב מוגן ברמת גן.

התרעה באפליקציית פיקוד העורף ביום הראשון למלחמה
בארבעת הימים הראשונים שיגרה טהראן כ-200 טילים וכ-100 כטב"מים לעבר ישראל וכ-500 טילים וכ-2,000 כטב"מים למדינות ערב.

ב-4 במרץ לראשונה במלחמה, התבצע ירי משולב מאיראן ומלבנון, למרכז ולצפון ישראל: רקטה מאיראן ו-5 רקטות מלבנון.

ב-9 במרץ ספגה תחנת הלוויינים עמק האלה פגיעה ישירה של רקטה ששיגר ארגון חזבאללה מלבנון, ונגרם לה נזק. אזורים נוספים שנפגעו באותו גל תקיפות כללו את יהוד, בת ים, חולון ואור יהודה. צעיר מג'יסר א-זרקא לקה בליבו ומת כשחיפש מרחב מוגן בזמן אזעקה.

לאורך הלחימה, שוגרו טילים עם ראש קרב מתפצל. לפי צה"ל, כמחצית מהטילים היו מסוג זה. עד 12 במרץ, שיגרה איראן יותר ממאה. טיל מסוג זה גרם ב-9 במרץ למותם של שני ישראלים באתר בנייה ביהוד ולפציעה של אדם נוסף באופן קשה באור יהודה.

ב-12 במרץ נהרגה נערה מנס ציונה מפגיעת רכב ברחובות בעת שחצתה כביש בדרכה למרחב מוגן, לאחר התרעה על שיגורי טילים מאיראן.

ב-13 במרץ נפל טיל איראני במרחק מטרים ספורים מבתי התושבים בזרזיר, מה שהביא להדף חזק מאוד ולעשרות נפגעים קל עד בינוני.

ב-18 במרץ נורו מטחים כבדים מאיראן לכיוון מרכז הארץ וירושלים. ברמת גן, זוג בשנות ה-70 לחייו, שלא הצליח להגיע לממ"ד נהרג מהמתקפה. פצועים נרשמו גם בבני ברק ובפתח תקווה. נזק כבד נגרם לתחנת הרכבת סבידור מרכז בתל אביב.

ב-19 במרץ נפגעו שני מוקדים בבתי הזיקוק בחיפה במהלך ירי מאיראן לצפון ישראל. החברה דיווחה לבורסה כי "נפגעה תשתית חיצונית חיונית של צד שלישי".

למחרת, גרם טיל לנזק ברובע היהודי, במרחק של מאות מטרים מהכותל המערבי וממתחם מסגד אל-אקצא בהר הבית.

לפי צה"ל, החלו הכוחות האיראניים בימים הקודמים לשגר טילים בליסטיים לעבר שטח מדינת ישראל ממרכז איראן בעקבות תקיפות אתרי שיגור במערבה.

בשעות הבוקר של יום שבת, 21 במרץ, גרם טיל מצרר ששוגר מאיראן למספר זירות נפילה ולנזק רב בעיר ראשון לציון, כולל הרס רב בגן ילדים, ללא פצועים כלל.

לקראת השעה 19:00, פגע טיל בליסטי איראני ישירות במבנה מגורים בדימונה וגרם לנזק רב, לקריסת מבנה ולכ-60 פצועים במצבים שונים. כמו כן, מספר זירות רסיסים נוספות אותרו בעיר.

בשעה 22:00, פגע טיל בליסטי איראני ישירות בין מבני מגורים בערד וגרם לנזק וקריסת בניינים ברדיוס גדול בעיר. הוכרז אירוע רב נפגעים על ידי מד"א ואותרו כ-90 פצועים בדרגות שונות. מסוקים הוקפצו לאזור על מנת לסייע בפינוי הפצועים.

ב-22 במרץ פגע טיל מצרר ששיגרה איראן במספר רב של מקומות בתל אביב, פתח תקווה ורמת גן וגרם לנזק, קריסת מבנה בתל אביב ושריפה בפתח תקווה. כתוצאה מכך נפצעו 15 אזרחים, רובם המכריע במצב קל.

ב-24 במרץ זוהו מספר פגיעות בעיר תל אביב ובראש העין. באחת הזירות בתל אביב נגרם נזק למבנה וקיים חשש מקריסתו, בזירה אותרו מספר פצועים. אזרח מבוגר מנס ציונה מעד בדרכו למרחב המוגן ומת מפצעיו לאחר 4 ימים.

ב-27 במרץ פגע טיל מתפצל ב-10 זירות בעיקר תל אביב, וגם בגבעתיים וברמת גן. בתל אביב נהרג מהפגיעה תושב אשדוד.

ב-29 במרץ זוהתה פגיעה ישירה במפעל אדמה פתרונות לחקלאות שבאזור התעשייה נאות חובב, במקום נגרם נזק עצום והופעלה התרעה על חשש לאירוע חומרים מסוכנים, שבסוף נשללה.

ב-30 במרץ, בעקבות ירי מאיראן לצפון הארץ, זוהו פגיעות במספר מוקדים בשפרעם, בקריות ובחיפה, כולל נפילת שברי ירוט בבתי הזיקוק ללא נזק משמעותי. התקבלו דיווחים על מספר פצועים.

ב-1 באפריל, מספר שעות לפני ליל הסדר, פתחו איראן וחזבאללה בירי מתמשך של טילים על אזורים נרחבים בישראל. במרכז נשמע רצף אזעקות בין 17:00 ל-18:00, ושוגרו לפחות 10 טילים, בהם טילים מתפצלים. למחרת, בשעות הערב, היה ירי מלבנון, איראן ותימן כמעט באותו הזמן.

ב-5 באפריל נהרגו ארבעה אזרחים מפגיעה ישירה של טיל בליסטי בבית מגורים בחיפה. ראש הקרב הכבד לא התפוצץ במלואו, וכוחות הביטחון ניטרלו את הרש"ק וחילצו את הלכודים.

ב-7 ביוני 2026 שיגרה איראן מטח של טילים בליסטיים לשטח מדינת ישראל כחלק מהברית בינה לבין חזבאללה.

בתחקיר עיתונאי נטען שממשלת ישראל נמנעה מלהזמין מלאי נאות של מיירטי חץ 3, וכתוצאה מכך נגרמו בישראל פגיעות של טילי מצרר שלא יורטו.

במהלך הלחימה החל מתחילתה ב-28 בפברואר ועד סיומה ב-8 באפריל נהרגו 44 בני אדם. 21 בני אדם מפגיעות ישירות של טילים ורקטות מאיראן (שניים נוספים מרקטות שנורו מלבנון על ידי חזבאללה). שמונה נהרגו (שישה מתוכם בעקבות ירי מאיראן ושניים בעקבות ירי מלבנון) בשל תאונות בדרך למרחב מוגן, תאונות דרכים או מצב רפואי שנגרמו בעקבות המלחמה. 12 לוחמים ואזרח אחד נפלו בלחימה מול חזבאללה.

### מתקפה איראנית על מדינות המפרץ

בחמשת הימים הראשונים למלחמה איראן שיגרה אלפי טילים בליסטיים וכטב"מים אל שבע מדינות המפרץ הפרסי. על פי נתונים רשמיים שאסף עיתון "הארץ", איראן שיגרה לפחות 2,191 טילים ומל"טים תוקפים לעבר איחוד האמירויות, קטר, בחריין וכווית. הותקפו גם מטרות בסעודיה, עיראק ועומאן, אך אלו לא פרסמו נתונים על מספר השיגורים הכולל לתחומן. איראן תוקפת בסיסים של ארצות הברית הממוקמים במדינות האלה, ובנוסף פגעה בתשתיות אסטרטגיות שלהן, כולל בתי זיקוק, נמלים ושדות תעופה. גם בתי מלון, מרכזים מסחריים ובנייני מגורים נפגעו. רוב הטילים והמל"טים יורטו אך למדינות נגרם נזק כלכלי ניכר. דרך נוספת שבה איראן פוגעת במדינות המפרץ ובכלל העולם היא על ידי חסימת מצר הורמוז.

המתקפות של איראן על מדינות המפרץ גרמו לפחות ל-10 הרוגים ומעל 100 פצועים, פגעו גם באזורים שנחשבו בטוחים בעבר והובילו להאטה כלכלית ולעלייה בחששות המשקיעים. למרות שהמערכות הפיננסיות ממשיכות לפעול, עסקים נערכים לניהול סיכונים גבוה יותר ולעלויות ביטוח ותפעול מוגדלות.

ב-2 במרץ, הכריזה מועצת השרים של מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ (GCC) כי המדינות החברות בה שומרות על זכותן החוקית להגיב להתקפות איראניות, בעקבות ישיבה חירום מקוונת שנערכה. בהודעה חריפה קבעה המועצה כי מדינות ה־GCC "שומרות על זכותן החוקית להגיב לפי סעיף 51 של אמנת האו"ם, המכיר בזכות להגנה עצמית, באופן יחידני או קולקטיבי, במקרה של תוקפנות, ולנקוט בכל האמצעים הנדרשים לשמירה על ריבונותן, ביטחונן ויציבותן".

ב-7 במרץ נשיא איראן, מסעוד פזשכיאן, התנצל בפני מדינות המפרץ ואמר כי מועצת המנהיגות הזמנית אישרה כי איראן לא תתקוף מדינות שכנות, אלא אם תותקף משטחן. עם זאת כחצי שעה לאחר התנצלותו, הודיע קטר כי יירטה טילים איראנים ששוגרו לשטחה. איחוד האמירויות הודיעה גם היא על ירי כטב"מים וטילים. מאוחר יותר הבהיר פזשכיאן כי לשיטתו הבסיסים האמריקאים במזרח התיכון הם מטרות לגיטימיות.

התקיפות האיראניות על מדינות המפרץ המשיכו. שריפה פרצה בראס לפאן, מתקן קטרי מהגדולים בעולם לייצור גז טבעי, כתוצאה מירי טילים. חברת "קטר אנרג'י" אישרה כי המתקפה חוללה נזק רציני. בסעודיה, יורט כטב"ם שניסה להתקרב לשדה גז במזרח הממלכה.

מדינות המפרץ התמודדו בימים הקודמים עם תאים של חזבאללה שנחשפו בכווית ובאמירויות, כשבמקביל גובר החשש גם מהמיליציות הפרו-איראניות בעיראק.

#### מתקפה על סעודיה

מאז המהפכה האיראנית ב-1979 היחסים בין איראן לבין ערב הסעודית מתאפיינים ביריבות אזורית חריפה על השפעה פוליטית ואידאולוגית במזרח התיכון. היריבות בין המדינות שהתקיימה עוד בשנות ה-80 על רקע מלחמת איראן–עיראק, ותקרית עולי הרגל במכה בשנת 1987 שבה נהרגו 400 אנשים. העימות בין המדינות הסלים בעקבות עימותים עקיפים באמצעות כוחות פרוקסי, במיוחד בתימן, שם תומכת איראן בתנועת חות'ים, בעוד סעודיה מובילה קואליציה צבאית נגד החות'ים במסגרת מלחמת האזרחים בתימן במשך 7 שנים בשנים 2015–2023. עימות זה גרר עשרות אלפי נפגעים בקרב החות'ים בתימן, ואלו מצידם שלחו טילים וכטב"מים לפגוע בתשתיות אנרגיה חשובות של סעודיה. נרשמו גם ניסיונות פיוס והידברות, אך אלו לא צלחו. מאז תחילת המלחמה תקפה איראן את סעודיה בדגש על תעשיית הנפט שלה. לצד תקופות של הסלמה וניסיונות פיוס שלא הבשילו, העימות נשאר בעיקר עקיף. זו הפעם הראשונה בהיסטוריה של המדינות שבה איראן מתקיפה את סעודיה באופן ישיר וגלוי.

לפי דיווח בוושינגטון פוסט, במהלך החודש שקדמו למתקפה, יורש העצר הסעודי מוחמד בן סלמאן התקשר מספר פעמים באופן פרטי לטראמפ בקריאה לפעולה צבאית, למרות תמיכתו הפומבית בפתרון דיפלומטי. בתחילת פברואר אמרו גורמים סעודים לעיתון "א-שרק אל-אווסט" כי סעודיה מסרבת לכל שימוש במרחב האווירי שלה עבור פעולות צבאיות נגד איראן.

ב-28 בפברואר 2026, לאחר תחילת פעולות מבצע שאגת הארי, איראן פתחה בתקיפות טילים וכטב"מים על יעדים באזור המפרץ. בסעודיה דווחו קולות פיצוצים במזרח המדינה, והסעודים טענו שהתקפות אלו יורטו. ב-1 במרץ 2026 מערכת ההגנה הסעודית דיווחה כי יירטה טילים שיועדו לבסיס חיל האוויר הנסיך סולטאן ולשדה תעופה בריאד, ללא נפגעים משמעותיים. לפי דיווח ב-CNN ב-1 במרץ יורש העצר הסעודי בן סלמאן נתן את הרשאתו לצבא סעודיה לתקוף את איראן.

ב-2 במרץ 2026 שיגרה איראן כטב"מים לעבר מתקן הזיקוק הנפט הגדול של חברת ארמקו בראס תנורה. זהו מתקן זיקוק הנפט הגדול בסעודיה, עם קיבלות של 550 אלף חביות נפט ביום ומהווה מסוף יצוא נפט קריטי למדינה. הכטב"מים יורטו, אך שריפה פרצה במתקן בעקבות רסיסים והמתקן הושבת. כעבור מספר ימים תקפה איראן שוב את המתקן. באותו יום אישר משרד הביטחון של ערב הסעודית כי חמישה כלי טיס עוינים יורטו מעל לבסיס חיל האוויר הנסיך סולטאן. לא היו נפגעים באזור.

ב-3 במרץ 2026 דווח כי שגרירות ארצות הברית בריאד נפגעה משני כטב"מים איראניים, עם נזק מוגבל למבנה וללא נפגעים קשים. ב-4–6 במרץ 2026 המשיכו דיווחים על ניסיונות שיגור נוספים. ב־6 במרץ דיווח משרד ההגנה של סעודיה על יירוט של שלושה טילים בליסטיים לעבר בסיס הנסיך סולטאן, וכן יירוט של כטב"מים וטילים נוספים באזור אל-חַ'רג' והמחוז המזרחי.

לפי סוכנות הידיעות רויטרס, שר החוץ הסעודי פייסל בן פרחאן שוחח ב-5 במרץ עם שר החוץ האיראני עבאס עראקצ'י והבהיר לו כי בעוד שהיא מעדיפה הסדר דיפלומטי, המשך התקיפות נגד הממלכה יגרום לה לאפשר לכוחות אמריקניים להשתמש בבסיסי צבא ארצות הברית בשטחה למבצעים צבאיים. כמו כן, המשך תקיפות על מתקני אנרגיה של סעודיה יגרמו לה להגיב בעצמה באופן צבאי נגד איראן.

#### מתקפה על איחוד האמירויות הערביות

מלון הפאר בורג' אל-ערב שנפגע במתקפה על דובאי
היחסים בין איראן לאיחוד האמירויות מורכבים ויש בהם שילוב של שיתוף פעולה כלכלי לצד מתיחות פוליטית. יש ביניהן קשרי מסחר והשקעות, אך קיימת מחלוקת ארוכת שנים על השליטה באיים במפרץ, וכן חשש באמירויות מהשפעה איראנית אזורית. למרות זאת, שתי המדינות מקיימות ערוצים דיפלומטיים ותקשורת, ומנסות לצמצם מתחים.

איחוד האמירויות הערביות, ובפרט דובאי, הן אחת המטרות הבולטות של איראן במדינות המפרץ. עד 6 במרץ ירתה איראן על איחוד האמירויות מאות חימושים, אך רובם יורטו בהצלחה. במהלך המתקפה זוהו 196 טילים בליסטיים ששוגרו לעבר איחוד האמירויות; מתוכם 181 יורטו, 13 נפלו לים, ושניים פגעו בשטח המדינה. בנוסף זוהו 1,072 כטב"מים, מהם 1,001 יורטו, בעוד 71 נפלו בתוך שטח איחוד האמירויות. בנוסף זוהו 8 טילי שיוט ששוגרו לעבר המדינה וכולם יורטו בהצלחה.

ב-28 בפברואר כטב"מים מתאבדים ששיגרו האיראנים פגעו במלון בורג' אל-ערב בדובאי. המלון הוא בין מהמבנים המפורסמים ביותר בדובאי. במהלך המתקפה יורטו מרבית האיומים מעל העיר על ידי מערכות ההגנה האווירית, אולם שברי יירוט או כטב"ם שהתפוצץ בקומות הנמוכות של המבנה גרמו לנזק חיצוני ולשריפה מקומית בשטח המלון.

איראן גם תקפה את נמל התעופה הבין-לאומי דובאי, ובנמל ג'בל עלי. כמו כן הותקף נמל זאיד.

ב-6 במרץ דווחו מקורות באיחוד האמירויות לוול סטריט ג'ורנל כי המדינה שוקלת להקפיא נכסים איראניים בסך מיליארדי דולרים המוחזקים במדינה. הצעד עלול לפגוע בצורה קשה בכלכלת איראן ויגביל את הגישה שלה למטבע חוץ ולרשתות סחר עולמיות.

ב-4 במאי לקראת השעה 13:00 דווח על מספר תקריות במצרי הורמוז. בשעות הצהריים איראן החלה במתקפת טילי שיוט וכטב"מים לעבר איחוד האמירויות, אזעקות נשמעו במדינה והופסקו תנועות המטוסים. על פי דיווחים שלושה אזרחים ממוצא הודי נפצעו בתקיפות. לפי הדיווחים כיפת ברזל שהוצבה באמירויות יירטה 3 טילים איראניים. למחרת שוב תקפה איראן את איחוד האמירויות באמצעות טילים וכטב"מים.

#### מתקפה על קטר

מאז המהפכה האיראנית שמרו קטר ואיראן על יחסים פרגמטיים, תוך שיתוף פעולה כלכלי (בעיקר בשדה הגז המשותף) לצד מתיחות תקופתית בשל יריבות אזורית. בניגוד למדינות מפרץ אחרות, קטר נמנעה בדרך כלל מעימות גלוי עם איראן, ואף שמרה ערוצי שיח גם בעת משברים אזוריים, אם כי היחסים הושפעו מלחצים מצד שכנותיה. בעקבות המתקפה על איראן, הגיבה זו בירי טילים בליסטיים לשטח קטר שכוונו אל בסיסי הצבא האמריקאי במדינה. הירי גרם לפציעתם של 16 אזרחים קטרים, לא דווח על הרוגים. ב-2 במרץ 2026, דובר משרד החוץ הקטרי הצהיר בריאיון לרשת CNN – "איראן צריכה לשלם מחיר על התקפותיה הבוטות" וכי קטר אינה מנהלת עוד יחסים דיפלומטיים עם איראן.

קטר היא יצואנית גדולה של גז טבעי, במיוחד של גז טבעי נוזלי – LNG. רוב היצוא נעשה על ידי הנזלה של הגז לאוניות לשם שינוע ארוך טווח שלו. ב-2 במרץ תקפה איראן מתקנים לעיבוד והנזלה של גז טבעי, בראס לפאן ובמסייעיד , בין המרכזיים בעולם בייצור גז נוזלי. כתוצאה מהמתקפה הודיעה חברת הנפט והגז הממשלתית של קטר כי הפסיקה את הפקת הגז הטבעי. בעקבות זאת, מחירי הגז הנוזלי באירופה קפצו בכ-50%. מתקפות אלה לצד חסימת מצר הורמוז, מהווים איום משמעותי על כלכלת קטר שהרבה מהכנסתה מגיע מיצוא גז. בנוסף הדבר הוביל לקפיצה של מחירי הנפט והגז הטבעי.

ב-2 במרץ, חדרו שני מטוסי סוחוי Su-24 של חיל האוויר האיראני למרחב האווירי של קטר והופלו על ידי חיל האוויר הקטרי. למחרת, לפי קטר, איראן ניסתה אך נכשלה בפגיעה בנמל התעופה הבין-לאומי חמד בדוחה. לפי מקורות מערביים, קטר תקפה באיראן בתגובה. קטר הכחישה את הדיווחים.

ב-3 במרץ דובר משרד החוץ של קטר הודיע כי המדינה סיכלה מתקפה איראנית נגד נמל התעופה הבין-לאומי חמד שבבירה דוחה. בעקבות המתקפה על נמל התעופה יותר מ-8,000 נוסעים שהגיעו אליו במסגרת מעבר בין טיסות נתקעו – ושוכנו במלונות בדוחא. זאת בנוסף לנוסעים של ספינות תיירות שנתקעו במדינה ושוכנו גם הם במלונות. הדובר גם אמר "הטענה שלחץ על מדינות המפרץ יביא לחידוש המשא ומתן עם איראן שגויה".

עד 6 במרץ זוהו 101 טילים בליסטיים שירתה איראן על קטר, מתוכם 98 יורטו. בנוסף זוהו 39 כטב"מים, מהם 24 יורטו. כמו כן זוהו ויורטו שלושה טילי שיוט.

במהלך המערכה, הרשויות בקטר הודיעו כי הן טיפלו בשריפה שפרצה באזור ראס לפאן, מתקן לייצור גז טבעי נוזלי מהגדולים והחשובים בעולם, כתוצאה מתקיפה איראנית.

גורם שלטוני מאחת ממדינות האזור אמר לכאן חדשות כי שיח בין דוחה לטהראן הוביל להפחתת התקיפות האיראניות נגד קטר באופן משמעותי בימים האחרונים של המלחמה. בתמורה, כך דווח, ערוץ אל ג'זירה נקט בקו פחות לוחמני נגד איראן. בקטר הכחישו.

#### מתקפה על בחריין

מאז המהפכה האיראנית ב-1979 יחסי איראן–בחריין מתוחים על רקע נושאים גאופוליטיים שונים, כגון פרשנות האסלאם ושאיפות איראן להוביל את העולם המוסלמי. רוב אוכלוסיית בחריין משתייכת לזרם השיעי לעומת בית המלוכה הסוני, דבר שגורם למתיחות נוספת. המתיחות בין המדינות החריפה לאחר ניסיון הפיכה שיעי בבחריין בתחילת שנות ה־80, שיוחס בבחריין להשפעה איראנית. למרות תקופות של שיפור ביחסים, כמו ביקורו של נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד בבחריין בשנת 2007, שבו היחסים להתדרדר בעקבות האביב הערבי כאשר איראן הביעה תמיכה במפגינים שיעים במדינה וגינתה את התערבות מדינות המפרץ בדיכוי המחאה. בשנים שלאחר מכן האשימה בחריין את איראן בהתערבות בענייניה הפנימיים ובסיוע לארגוני טרור שפעלו במדינה דבר שגרר משבר דיפלומטי ומתיחות. גורם נוסף למתיחות בין המדינות הוא היחסים עם המערב, ואיראן מתחה ביקורת חריפה על בחריין לאחר שהאחרונה אירחה את הצי החמישי של ארצות הברית בבסיסי חיל הים שלה. בחריין היא בעלת ברית של סעודיה. בעקבות ניתוק היחסים בין סעודיה לאיראן ב-2016, גם בחריין נקטה בצעד דומה. עם זאת, המלחמה הנוכחית היא הפעם הראשונה שבה איראן תוקפת את בחריין בצורה גלויה.

ב-3 במרץ דיווחה חברת אמזון כי מרכזי נתונים שלה בבחריין ובאיחוד האמירויות נפגעו עקב פגיעה של כטב"מים איראניים שגרמו להפסקות חשמל במתקנים.

ב-5 במרץ דיווח משרד הפנים הבחרייני כי איראן תקפה את מתקן הנפט בעיר אל-מעאמיר . במתקן פרצה שריפה, ובחריין דיווחה כי נגרם במקום "נזק מוגבל", ללא נפגעים. זו הפעם הראשונה שאיראן תוקפת מתקן מסוג שכזה בשטחה של בחריין.

עד 6 במרץ דיווחה בחריין כי השמידה 74 טילים ו-123 כטב"מים ששיגרה איראן לעברה.

ב-8 במרץ פורסם תיעוד של מתקני נפט בבחריין עולים באש לאחר תקיפה איראנית.

#### מתקפה על כווית

יחסי איראן–כווית נעו בין יריבות (בעיקר בשנות ה־80 סביב מלחמת איראן–עיראק ומחלוקות נפט) לבין שיתוף פעולה זהיר. כווית גירשה דיפלומטים איראניים ב־2017 אך לא ניתקה יחסים. כווית היא מדינת המפרץ היחידה ששמרה על קשרים רשמיים עם איראן לאחר שנשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הודיע על נסיגה מהסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית בשנת 2018.

בבוקר 1 במרץ נהרגו 6 חיילים אמריקאים בכווית. לפי רשת CNN, השישה נהרגו במתקפה על חמ"ל בנמל שועייבה בכווית, ככל הנראה מדובר בטיל שפגע במבנה שבו שהו החיילים ושימש כחמ"ל. לפני הירי לא נשמעה כל אזעקה או התרעה. ב-2 במרץ הופלו 3 מטוסי F-15 של צבא ארצות הברית, מאש ידידותית. הצוותים של המטוסים נטשו בשלום. לאחר מכן התברר כי מטוס F-18 של חיל האוויר הכוויתי תקף אותם בטעות.

ב-3 במרץ דיווחה כווית כי שני אנשי צבא שלה נהרגו מאש איראנית.
ב-5 במרץ דווח על פיצוץ במכלית שעגנה מול חופי כווית.

עד 6 במרץ דיווחו הרשויות בכווית כי עקבו ויירטו 178 טילים בליסטיים ו-384 כטב"מים ששוגרו לעבר שטח המדינה מאיראן.

### תקיפות בירדן

בירדן, נשמעות אזעקות לסירוגין, כאשר המדינה ספגה גם תקיפות איראניות וגם נפילות של יירוטים.

רשת CNN פרסמה צילומי לוויין שלפיהם איראן פגעה בבסיסי מכ"ם אמריקניים בירדן, סעודיה ואיחוד האמירויות.

### תקיפות בעומאן

יחסי איראן–עומאן נותרו יציבים ופרגמטיים במשך שנים. עומאן מתפקדת לעיתים קרובות כמתווכת בין טהראן למדינות המערב, במיוחד במגעים עם ארצות הברית תוך שמירה על נייטרליות. עומאן גם מקיימת במשך שנים קשרים כלכליים משמעותיים עם איראן ומשמשת ערוץ סחר חשוב עבורה. עם פרוץ המלחמה, עומאן הייתה מדינת המפרץ היחידה שגינתה את המתקפה האמריקאית-ישראלית על איראן, ובתחילה נמנע מלגנות את איראן על תקיפת שכנותיה. לאחר מכן קראה להפסקת כל האלימות באזור ולחזרה למשא ומתן דיפלומטי.

בתחילת מרץ התרחשו מספר תקיפות נגד נמלים וכלי שיט בעומאן : ב-1 במרץ שני רחפנים תקפו את נמל דוקם; אחד פגע במגורי עובדים והשני יורט. באותו יום הותקפה גם מכלית הנפט Skylight ליד נמל חַ'סַבּ , וארבעה אנשי צוות נפצעו. ב-2 במרץ מכלית נפט נוספת, תחת דגל איי מרשל, הותקפה על ידי איראן מול חופי מסקט; אירע פיצוץ בחדר המנועים, פרצה שריפה ואיש צוות אחד נהרג. ב-3 במרץ מספר רחפנים איראניים פגעו במכל דלק בנמל דוקם ללא נפגעים. באותו יום עומאן יירטה שני רחפנים איראניים במחוז ד'ופאר , ורחפן נוסף התרסק סמוך לנמל סלאלה .

ב-13 במרץ הודיעה עומאן על שני בני אדם נוספים שנהרגו במתקפת כטב"מים האיראנית. מוקדם יותר באותו שבוע הודיע משרד ההגנה של המדינה על יירוט כטב"ם שפלש לאזור נמל דוקם – נמל ימי אסטרטגי השוכן לחופי הים הערבי.

### תקיפת מדינות נוספות

 ערך מורחב – **התקיפות האיראניות על קפריסין (2026)**

ב-2 במרץ בחצות נפגע הבסיס הבריטי אקרוטירי בקפריסין, מכטב"ם איראני, ולאחר מכן הודיעה יוון כי תשלח שתי פריגטות ושני מטוסי קרב כדי להגן על האי. בריטניה שלחה את המשחתת אה"מ דאנקן מסיבה זהה. כטב"ם איראני פגע במתקן של חברת הנפט הסעודית ארמקו. משמרות המהפכה טענו כי תקפו את נושאת המטוסים האמריקנית אברהם לינקולן באמצעות טילים בליסטיים, דבר שהוכחש על ידי האמריקנים. במקביל, תקיפה איראנית התרחשה בנמל באבו דאבי. לטענת האיראנים, הותקף בסיס של הצי הצרפתי. צרפת שלחה מטוסי דאסו ראפאל F1 מעל איחוד האמירויות.

בנוסף לראשונה במלחמה משמרות המהפכה שיגרו טילים לטורקיה שיורטו על ידי נאט"ו והצי האמריקאי. איראן הכחישה את הירי.

ב-5 במרץ מסר מקור המקורב לממשלת אזרבייג'ן לרויטרס כי טילים וכטב"מים שטסו מכיוון איראן פגעו בטרמינל בשדה התעופה בנחצ'יבאן שבאזרבייג'ן ובסמוך למבנה בית ספר בכפר שכן.

ב-9 במרץ כוחות נאט"ו יירטו טיל ששוגר מאיראן וחדר לשטח טורקיה. ב-12 במרץ, לפי דיווחים טורקיים, זוהו יירוטים של טיל בשמי המדינה שהסתמנו כירי מאיראן, לאחר שהיו אזעקות בבסיס חיל האוויר אינג'ירליק. משרד ההגנה של טורקיה לא אישר את הפרטים.

ב-24 במרץ משרד החוץ והמהגרים של לבנון הודיע על גירוש שגריר איראן בלבנון כחלק ממאמצים לנתק את המדינה מהשפעה איראנית, בתגובה לכך משמרות המהפכה שיגרו טיל לכיוון השגרירות האמריקאית בביירות.

## זירות נוספות

### הזירה הימית במפרץ הפרסי

 ערך מורחב – **משבר מצר הורמוז**

פריגטה מסוג Moudge-class, באורך 95 מטרים, המיוצרת באיראן. 4 פריגטות מסוג זה טובעו במבצע.
בעקבות המתקפה עליה, חסמה איראן באמצעות חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית את מצר הורמוז. סוכנות הידיעות "תסנים" דיווחה כי המצרים נסגרו לגמרי, אם כי דיווחים אחרים קבעו שתנועת הספינות שובשה אך לא נעצרה במלואה. מאוחר יותר פוזרו כמה מוקשים במצר. המצר הוא נקודת אסטרטגית לסחר הבין-לאומי, כאשר ספינות המעבירות נפט גולמי בהיקף של כ-20% מהביקוש העולמי וגז טבעי נוזלי בהיקף של 20% מאספקתו בעולם נהגו לעבור דרכה, לצד מכליות המעבירות סולר, בנזין ודלקים נוספים לשווקים באסיה, כולל סין והודו. איראן חסמה בפועל את המצר לאויביה, והמשיכה להשתמש בצי רפאים כדי להעביר נפט לסין ולמדינות נוספות. חסימתו החלקית, יחד עם המתקפות הבליסטיות האיראניות על נסיכויות המפרץ, הביאו לזינוק במחירי הגז והנפט. חברת האנרגיה הממשלתית של קטר, קטר אנרג'י, עצרה את ייצור הגז הטבעי הנוזלי. במתקפה איראנית על ספינת "Athen Nova" שניסתה לעבור במצר נפצעו ארבעה מלחים.

עם תחילת המבצע, הודיעו החות'ים על חידוש המצור על ים סוף וסיום הסכמי הפסקת האש שלהם עם ארצות הברית. פורסם שבהתייעצויות שהתקיימו בדרג המדיני והצבאי בישראל הוערך שאיראן ביקשה מהחות'ים להמתין עם השתתפות בלחימה.

כוחות הצי של ארצות הברית התקיפו בסיסים מרכזיים של חיל הים האיראני וחיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית. ב-28 בפברואר הותקף בסיס הצי ב-Konarak שבדרום מזרח איראן. הבסיס שימש כבית לאוניות מלחמה גדולות – פריגטות מסוג Moudge-class ופריגטות מסוג Bay-class אוניות אלה נשאו טילים נגד ספינות שיכלו לפגוע באוניות הצי האמריקאי או במכליות נפט מסחריות. צילומי לוויין מלמדים שבמקום הוטבעו שלוש ספינות מלחמה גדולות – הפריגטה ג'מאראן , הקורבטה באינדור והקורבטה נקדי. כן הוטבעו מספר כלי שיט קטנים יותר שנועדו למשימות סיור ושימושו את איראן להטרדת אוניות מסחר. כמו כן הושמדו מחסנים ומבנים שהיו במקום.

בסיס נוסף שהותקף הוא בסיס הצי האיראני בבנדר עבאס סמוך למצר הורמוז. הבסיס מהווה מרכז הפעילות של חיל הים האיראני וחיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית. במקום נפגעה קשות האונייה מקראן שהייתה מכלית באורך 200 מטרים, האונייה הגדולה ביותר בצי האיראני, שהוסבה לספינת מלחמה ויועדה לשמש כמרכז פיקוד צף, ומסוגלת לתפקד כנושאת מסוקים ואולי גם טילים. באותו נמל היו גם שתי פריגטות, צוללת בגודל מלא ומספר צוללות ננסיות. לפי ניתוח לווייני של הדיילי מייל ככל הנראה נפגעו במקום לפחות פריגטה אחת והצוללת.

הטבעת הפריגטה האיראנית דנה כפי שצולמה מהפריסקופ של הצוללת האמריקאית שהטביעה אותה, 4 במרץ 2026
ב-1 במרץ הודיע פיקוד מרכז האמריקני (סנטקום) כי הטביע קורבטה איראנית מסוג ג'מראן במפרץ עומאן. הנשיא טראמפ הודיע בהמשך שהאמריקנים הטביעו תשע ספינות איראניות. ב־2 במרץ הודיע סנטקום כי מספר הספינות האיראניות שהוטבעו הגיע ל־11, ובכך לא נותרו ספינות איראניות במפרץ עומאן. באותו יום הודיעה איראן באופן רשמי כי מצר הורמוז נחסם לחלוטין, ואיימה להבעיר כל ספינה שתנסה לעבור בו. על פי ג'רמי ניקסון, מנכ"ל חברת הספנות Ocean Network Express, כ-750 כלי שיט מעוכבים באזור, מתוכם כמאה אוניות מכולות, המהוות כ-10% מצי אוניות המכולות העולמי.

ב־3 במרץ הורה הנשיא טראמפ לצי האמריקאי ללוות אוניות סוחר במצר הורמוז. באותו היום, הודיע האדמירל בראד קופר, מפקד פיקוד המרכז של ארצות הברית, כי ארצות הברית הטביעה 17 כלי שיט של הצי האיראני, כולל הצוללת המרכזית של הצי, וכי לא נותרו יותר כלי שיט איראניים ששטים במפרץ הפרסי, במצר הורמוז או במפרץ עומאן.

לפי גורמים ביטחוניים, הצי של משמרות המהפכה מחזיק אלפי סירות מהירות היכולות להניח מוקשים ימיים במצר הורמוז, דבר שעלול להוות איום משמעותי על השיט המסחרי. ולכן הרס הצי האיראני עדיין לא מהווה ערובה לשיט בטוח לגמרי במצר הורמוז.

ב-4 במרץ, צוללת אמריקאית הטביעה את הפריגטה דנה מסדרת "מוג'" השייכת לצי הדרומי של חיל הים האיראני, מול חופי סרי לנקה.

מתחילת המלחמה ועד ה־12 במרץ, הותקפו בידי איראן באזור המפרץ הפרסי 16 ספינות.

כחלק מהסכם אסלאמאבאד, הורמוז היה אמור להפתח במשך הפסקת האש בת השבועיים אך המשטר האיראני לא פתח אותו. ב-13 באפריל, לאחר ששיחות דיפלומטיות בפקיסטן הסתיימו ללא הסכמות, טראמפ הטיל מצור ימי מלא על מצר הורמוז מול איראן.

סגירת המצר אילצה את איראן להסתמך על הים הכספי כנתיב סחר חלופי מרוסיה.

### זירת עיראק

 ערך מורחב – **זירת עיראק במלחמת חרבות ברזל**

ב-28 בפברואר, לאחר תחילת המתקפה באיראן, חיל האוויר הישראלי תקף את מטה גדודי חזבאללה בנפת ג'ורף א-סח'ר במחוז באבל. בתקיפה נהרגו שני אנשים ונפצעו שלושה.

בשני הימים הראשונים של מרץ מפגינים עיראקים וחברים במיליציות בעיראק ניסו לפרוץ אל תוך שגרירות ארצות הברית בעיראק ומיליציות ירו רחפנים לעבר בסיסים בעיראק. בתגובה לכך חברי מיליציות בעיראק הותקפו ומפקדת החטיבה ה-16 של אל-חשד א-שעבי בכירכוכ הופצצה.

ב-3 במרץ חיל האוויר של ארצות הברית וחיל האוויר הישראלי תקפו במחנה החטיבה ה-27 של אל-חשד א-שעבי באבו ע'רייב–אל-כרמה, מתקני מיליציות מדרום לבגדאד ומפקדת חטיבה 30 של אל-חשד א-שעבי במחוז נינוה. בתגובה המיליציות תקפו מלון בכורדיסטן העיראקית שבו שהו חיילים אמריקאים.

ב-4 במרץ הותקפה מפקדה בדיאלא והותקפו מספר מפקדות במחוז נינוה, בתגובה המיליציות ניסו לתקוף בסיס בירדן. בערב נהרג בסיכול ממוקד אבו חסן אל-פריג'י שהוא בכיר בגדודי חזבאללה.

ב-8 במרץ מיליציות בעיראק תקפו מלון בכורדיסטן העיראקית.

ב-10 במרץ ישראל תקפה בסיסים בעיר אל-קאים וחיל האוויר של ארצות הברית תקף אתרים בכירכוכ.

ב-13 במרץ בוצע ניסיון סיכול ממוקד נגד אחמד אל-חמידאווי שפעל כמפקד גדודי חזבאללה.

ב-15 במרץ חיל האוויר של ארצות הברית תקף בבגדאד את המפקד אבו עלי אל-עאמרי מגדודי חזבאללה.

ב-16 במרץ חיל האוויר של ארצות הברית תקף באזור בגדאד והרג את דובר גדודי חזבאללה וראש מערך הביטחון הפנימי שלה, אבו עלי אל-עסכרי.

למחרת, התחוללו מתקפות של רקטות וכטב"מים על שגרירות ארצות הברית ועל מתקן דיפלומטי במדינה.

ב-19 במרץ הופצצה מפקדת תנועת א-נוג'בא בנפת א-טארמיה מצפון לבגדאד.

לאורך המערכה, תקיפות אמריקאיות וישראליות כוונו נגד מיליציות הנתמכות בידי איראן על אדמת עיראק, בעוד שאיראן ושלוחותיה שיגרו טילים וכטב"מים לעבר בסיסים אמריקאיים ואזורים כורדיים.

לפי דיווח בוול סטריט ג'ורנל, ישראל הקימה מוצב צבאי במדבר עיראק כדי לתמוך בתקיפות האוויריות נגד איראן.

### זירת לבנון

 ערך מורחב – **זירת לבנון במבצע שאגת הארי**

טנקים של עוצבת געש בדרום לבנון
לוחם חי"ר של עוצבת געש בדרום לבנון
טנק מרכבה סימן 4מ של עוצבת הפלדה בדרום לבנון
לוחמי חי"ר של עוצבת הפלדה בדרום לבנון
נגמ"ש איתן של עוצבת הפלדה בדרום לבנון
טנק מרכבה סימן 4מ של עוצבת הפלדה בדרום לבנון
בלילה שבין 1 ל-2 במרץ הצטרף ארגון הטרור הלבנוני חזבאללה ללחימה, ולראשונה מאז הסכם הפסקת האש של נובמבר 2024 יזם מטח טילים נרחב לעבר יישובים בצפון ישראל. המטח כלל לפחות שישה טילים ישירים למרחבי חיפה, עכו, דאלית אל-כרמל ועתלית ושלושה כטב"מים, שאחד מהם יורט באזור שלומי על ידי מערכת הלייזר "אור איתן".

בתגובה לירי פתח צה"ל בגל תקיפות בביירות, במקביל לתקיפות בלב טהראן. במסגרת זו הותקפו מפקדים בכירים בביירות ובדרום לבנון. לאחר מכן הודיע צה"ל על פתיחת מערכה נגד ארגון הטרור. חיל האוויר הישראלי המשיך בגלי תקיפות נוספים בלבנון והרס חלקים מביירות, כשלפי דיווח בתחנת הטלוויזיה איראן אינטרנשיונל בגלי תקיפות אלו נהרגו לפחות 31 אנשים ונפצעו לפחות 149. בתקיפות נוספות של צה"ל נהרגו ראש מטה המודיעין של חזבאללה חוסיין מקלד וראש הזרוע הצבאית של הג'יהאד האסלאמי בלבנון. בערב תקף צה"ל סניפים של המוסד הפיננסי אל-קרד אל-חסן שמשמש למימון חזבאללה ואיראן. חיל הים הישראלי הרג בביירות את רזא ח'זאעי, מוביל תחום ההתעצמות לחזבאללה מטעם כוח קודס, המשמש גם כראש המטה של גיס לבנון של הכוח.

ב-3 במרץ נכנסו כוחות קרקעיים של אוגדה 91 לדרום לבנון והשיגו אחיזה במספר נקודות במרחב, כחלק מתפיסת עיבוי ההגנה הקדמית. דובר צה"ל בערבית הוציא הודעת פינוי ל-90 כפרים במרחב, הפרוסים על רוב השטח שבין הגבול הבין-לאומי לנהר הליטאני, ועשרות אלפי תושבים מכפרים אלו החלו לברוח צפונה. ממשלת לבנון הוציאה את הזרוע הצבאית של חזבאללה ואת משמרות המהפכה אל מחוץ לחוק, ובעקבות המהלך נעצרו עשרות מחבלים משני הארגונים על ידי צבא לבנון, שאף התחיל בהכנות לפשיטות נגד חזבאללה ברחבי המדינה. חיל האוויר הישראלי תקף אזורים בדאחייה ובשאר ביירות והרג ארבעה בכירים מכוח קודס ומיחידת מודיעין החוץ של חזבאללה. נעשו ניסיונות להרוג עשרות מפקדים בזרוע הצבאית עת היו בפגישות בדרום ביירות.

ב-4 במרץ פרסם צה"ל הודעה לכל תושבי לבנון הנמצאים מדרום לנהר הליטני להתפנות צפונה אליו, ולמחרת אף הגדיל לעשות ופרסם הודעת פינוי לרובע הדאחייה שבביירות. עד אז, יותר מ-80 אלף לבנונים עזבו את בתיהם אחרי אזהרות צה"ל.

רויטרס פרסם כי חזבאללה החזיר את פעיליו מכוח רדואן ל"אזור הגבול שממנו נסוגו לאחר המלחמה בשנת 2024 – כדי להתעמת עם הכוחות הישראליים בדרום לבנון". התחוללו חילופי אש בדרום לבנון בין צה"ל לחזבאללה.

שייטת 3, שייטת ספינות הטילים של ישראל, תקפה ב-4 במרץ עשרות מטרות בביירות, ברובע הדאחייה ובדרום לבנון. היחידה, שהייתה בלחימה רציפה מאז תחילת המערכה ובפרישה מלאה בים התיכון ובים האדום, פעל באופן רב משימתי: כל סטי"ל ביצע במקביל משימות התקפה, הגנה, גילוי, יירוט, וליווי עם חמ"ל ימי.

עם הימשכות המערכה והתקיפות של צה"ל בלבנון, נמשך גם הירי של חזבאללה לעבר ישראל כשב-7 במרץ בתוך חצי שעה ובמקביל לירי למרכז ישראל מאיראן, ספגו גם קריית שמונה, נהריה ויישובים רבים נוספים בצפון ירי של עשרות רקטות בבת אחת, משולב עם התרעות על חדירת כטב"מים. מדובר היה במטח הגדול ביותר מאז שנפתחה המערכה עם חזבאללה. מוקדם יותר ירה חזבאללה גם לעבר אזור טבריה.

ב-8 במרץ נפלו בדרום לבנון שני לוחמי צה"ל מפלוגת הצמ"ה של אוגדה 91 מפגיעה ישירה של טיל נ"ט בדחפור שלהם. בנוסף באותו יום ביצע חיל הים סיכול ממוקד של חמישה מפקדים בכירים בגיס לבנון ובגיס פלסטין של כוח קודס במשמרות המהפכה האיראניות, בעת שנפגשו בבית מלון בביירות.

למחרת, שר הביטחון הישראלי ישראל כ"ץ אמר כי צה"ל הרג את מפקד יחידת נסר בחזבאללה, אבו חוסיין ראע'ב. וכי כ-650 אלף תושבים התפנו מהדאחייה בביירות, ועוד כחצי מיליון מדרום לבנון.

הירי לצפון ישראל נמשך. בשעות אחר הצהריים, הרחיב חזבאללה את הטווח וירה לגוש דן במקביל לירי לנהריה וסביבתה. אזרחים נפגעו קל ברמלה ובאזור מטה יהודה. טיל פגע בתחנת לוויינים באזור. דובר צה"ל הודיע שצה"ל התקיף עד אז 35 בניינים רבי קומות בביירות.

לדברי מקורות לבנוניים, חזבאללה פעל בשיטת גרילה. חמושי חזבאללה פעלו כיחידות קטנות, נמנעו משימוש באמצעי תקשורת שעלולים להיות חשופים להאזנה ישראלית – לקח מהחדירה העמוקה של ישראל לרשתות הקשר של הארגון – וקצבו את השימוש בטילי נ"ט.

נשיא לבנון הציע משא ומתן ישיר לסיום המלחמה. בישראל ההצעה התקבלה בספקנות ודרשו את פירוק חזבאללה מנשקו כתנאי מקדים, והטילו ספק ביכולתו של צבא לבנון לעשות זאת.

ב-11 במרץ הודיע חזבאללה כי יחד עם שותפיו פתח במבצע בשם "אל-עסף אל-מאכול" (בתרגום לעברית "הקש שנאכל"), זאת לאחר ששיגר מטחים כבדים לעבר אזור צפון ישראל. במקביל למאמצי היירוט למטחים אלו, תקף חיל האוויר משגרים ותשתיות נוספות של הארגון ברחבי לבנון. היה ירי מקביל מאיראן וגורמים בכירים בישראל ציינו כי קיימת אינדיקציה לכך שהירי היה מתואם בין איראן לחזבאללה. בפיקוד העורף היו גורמים המדגישים כי טרם אומת קיומם של מטחים מתואמים וסינכרוניים בין מוקדי שיגור שונים באיראן וביניהם לבין לבנון. שעתיים אחרי הירי, בסביבות השעה 23:30, הודיעו משמרות המהפכה על קיום מבצע משותף עם חזבאללה.

קצין בכיר בפיקוד הצפון טען כי שליש מסך השיגורים של חזבאללה, מאז החלה המערכה בלבנון, היו כלי טיס לא מאוישים. מערכת הלייזר "אור איתן" הצליחה ליירט במהלך המבצע נגד חזבאללה עשרות כלי טיס ששוגרו על ידי "יחידה 127" של חזבאללה.

במקביל, חזבאללה החל לעבות כוחות בבקעת הלבנון המזרחית, מתוך חשש מכניסה אפשרית של חיילים סורים. מאז נפילת משטר אל-אסד המורדים שעלו לשלטון ראו בחזבאללה אויב.

דובר צה"ל הודיע באמצע מרץ כי צה"ל החל בימים הקודמים בפעילות קרקעית ממוקדת ליעדים בדרום לבנון להרחבת מרחב ההגנה הקדמי. למחרת, חזבאללה יזם מטחים כבדים לעבר ישראל. אזעקות הופעלו בגליל העליון, באזור חדרה וגם בקריות ובישובים בשומרון. קודם לכן, עשרות רקטות שוגרו גם לעבר כוחות צה"ל בדרום לבנון, מיירטים יצאו מקריית שמונה.

על פי צה"ל, לחזבאללה נותרו בעיקר רקטות קצרות טווח, וזה הוביל לשינוי בהתנהלות ארגון הטרור, הכולל מעבר לשיטה של ביזור: משגרים ניידים עם עשרות רקטות פורקו למתקן עם 10 משגרים, ואת המשגרים הנייחים פירקו למשגרים של 2–3 רקטות ופיזרו אותם בתוך בתים בכפרים.

צה"ל ביצע תמרון בעומק שישה קילומטרים בשטח לבנון, ובהשתתפות שש חטיבות. עד 18 במרץ התפנו מאות אלפי תושבי לבנון מצפון לנהר הליטני.

ב-20 במרץ פרסם דובר צה"ל שמתחילת המבצע ועד 20 במרץ תקף צה"ל מעל ל-2,000 מטרות חזבאללה והרג למעלה מ-570 מחבלים, מתוכם כ-220 מחבלי כוח רדואן, כ-150 פעילי תמ"ס, 2 מפקדים המקבילים לדרגת אלוף, 4 מפקדים המקבילים לדרגת תא"ל, 8 מפקדים המקבילים לדרגת אל"ם, ו-22 בדרג מג"ד.

ב-22 במרץ נהרג תושב משגב עם כשנפגע בשוגג מפגז שירה צה"ל לכיוון לבנון בעת שנסע ברכבו בקיבוץ.

לוחמי צה"ל, בשלוש אוגדות שונות, הוכנסו ללבנון עד 26 במרץ. בימים הקודמים מחבלי חזבאללה ביצעו ירי של כ-150–200 רקטות ביום, כאשר כ-70% מהם הופנו לעבר הכוחות המתמרנים ועוד כ-30% חוצים לשטח ישראל. לרוב, המטחים לעורף הישראלי יורטו. הכוחות הישראליים המתמרנים שנתקלו בירי נעזרו בסוללות כיפת ברזל. הם נהגו להיכנס לכלים בזמן ירי והתמגנו בהתאם. כמה לוחמים נפצעו בעמדות שלהם כתוצאה מרסיסים של ירי תלול מסלול. צהל ביצע בתגובה לכך ירי – בעיקר ירי ארטילרי כבד – לעבר נקודות השיגורים, והציף את השטח באש כדי למנוע מאנשי חזבאללה לשגר מטחים לעבר הכוחות מהשטח הסבוך.

ב-26 במרץ נהרגו שני לוחמי צה"ל בדרום לבנון, לוחם בסיירת גולני בהיתקלות עם מחבלים ולוחם בגדוד 77 בעוצבת "סער מגולן"(7) מירי נ"ט.

ב-29 במרץ דווח בשעות הערב בלבנון שצה"ל פעל סמוך לנהר הליטאני. על פי דיווחים מלבנון, כוחות צה"ל נכנסו למבצר הבופור ולפאתי העיירה ארנון שמצפון לנהר. לוחם בגדוד 890 בחטיבת הצנחנים, נהרג מירי רקטי של חזבאללה לעבר הכוחות שפעלו בדרום לבנון.

ב-30 במרץ נהרג לוחם בגדוד 9 בעוצבת "עקבות הברזל" (401), מפגיעת נ"ט בטנק בדרום לבנון.

ב-31 במרץ הרג חיל הים הישראלי את חאג' יוסף אסמאעיל האשם, מפקד חזית הדרום של חזבאללה. מפקד הצוות ושלושה לוחמי סיירת נח"ל נהרגו בהיתקלות עם מחבלי חזבאללה בדרום לבנון.

ב-4 באפריל נהרג מאש צה"ל לוחם ביחידת מגלן בעוצבת הקומנדו, בשל זיהוי שגוי במהלך פעילות מבצעית בדרום לבנון.

ב-7 באפריל נהרג לוחם בגדוד 13 בחטיבת גולני, בהיתקלות עם מחבלי חזבאללה בדרום לבנון.

בתחילת אפריל, ארבע האוגדות התייצבו בשטח דרום לבנון בקו ארעי אשר חיבר שטחים שולטים שמונעים ירי ישיר ליישובי קו העימות, שממנו הכוחות תכננו להתקדם כדי להרחיק עוד יותר ולהוריד לשטחים נמוכים את הירי הישיר של חזבאללה במרגמות ובטילי נ"ט לעבר שטח ישראל והכוחות בשטח. הקו השיק בחלק המזרחי שלו ל"ברך" של נהר הליטאני. במזרח החל באזור העיירה אל-ח'יאם שמצפון-מזרח למטולה, עבר לטייבה שהייתה קרוב לערוץ הליטאני, ומשם לבינת ג'בייל. בעיירה הזו נצפו מחבלי חזבאללה רבים שנערכו להילחם, ולכן צה"ל כיתר את העיירה כדי למנוע את מנוסתם ולפגוע בהם. בהתאם, "כיס בינת ג'בייל" היה צפוי להפוך למוקד לחימה. מבינת ג'בייל, הקו הצהוב המשיך לאזור שצהל כינה כ"רכס השיעי", והסתיים במערב באזור ראס אל-ביאדה.

על פי דובר צה"ל, מתחילת המערכה ועד 6 במרץ ביצע צה"ל למעלה מ-1,100 תקיפות, מתוכן:

* 110 מפקדות של הארגון
* 190 מטרות של כוח רדואן
* יותר מ-200 מטרות טילים ומשגרים
* כ-35 מטרות פיקוד ושליטה
* כ-80 מבנים רבי קומות ששימשו כתשתית טרור

עד לתאריך 8 באפריל נפלו בלחימה מול חזבאללה 12 לוחמים ואזרח אחד תושב משגב עם. צעיר מקרית מוצקין איבד שליטה על האופנוע בזמן אזעקה וירי מלבנון ומת מפצעיו לאחר יום. איש קבע מעפולה שהיה בדרכו ללבנון, נהרג מפגיעת רכב כשעצר לסייע לחיילות שנתקעו בשולי הדרך.

ב-8 באפריל תקף חיל האוויר הישראלי בכל רחבי לבנון באמצעות 50 מטוסי קרב כ-100 מפקדות ומתקנים של חזבאללה באופן סימולטני בתוך עשר דקות, במתקפה הגדולה במדינה מתחילת המבצע, שזכתה לשם מבצע חושך נצחי. על פי משרד הבריאות הלבנוני, המתקפה גרמה ל-357 הרוגים ול-1,223 פצועים. בדיקת אמ"ן מצאה שבתקיפת נהרגו לפחות 250 פעילי ומפקדי חזבאללה.

בערב פקיסטן, המתווכת בין איראן וארצות הברית, טענה כי לבנון נכללת בהפסקת האש הזמנית שסוכם בין המדינות. לשכת ראש הממשלה נתניהו הכחישה. לפי גורמים לבנוניים, חזבאללה נצר את האש. בלבנון דווח על כמה תקיפות ישראליות ודובר צה"ל בערבית פרסם הודעת פינוי לפני תקיפה לתושבי העיר צור ושבריחא (אל-עבאסיה) שבלבנון. טראמפ אמר כי לבנון אינה חלק מההסכם. איראן טענה אחרת ומנעה מעבר ספינות נפט במצר הורמוז. בשעות הערב המוקדמות נורתה רקטה מלבנון.

5 אוגדות של צה"ל פעלו על "קו הנ"ט" בלבנון, במרחק שבין 8 ל-10 קילומטר מהגבול. נצירת האש עם איראן אפשרה לאמ"ן וחיל האוויר להתרכז בזירה הצפונית. האמריקאים ביקשו מישראל לצמצם את פעילותה בלבנון ובכיר ישראלי אמר שימותנו התקיפות.

ב-16 באפריל לעת ערב הנשיא טראמפ הכריז על הפסקת אש זמנית בין ישראל ללבנון למשך 10 ימים, החל מחצות אותו יום, ועל שיחות שלום בין ראשי הממשלות נתניהו ועאון שיתקיימו בבית הלבן. הפסקת האש נכנסה לתוקפה בחצות. דקות ספורות קודם לכן, כוחות צה"ל מיחידה מיוחדת החלו את מבצע "עיט", במסגרתו הכוחות נחתו בלב רכס הכריסטופני שבדרום לבנון וביססו את פעילותם במרחב.

במהלך הפסקת האש, צה"ל ניהל בדרום לבנון את "הקו הצהוב" בצורה דומה לקו הצהוב ברצועת עזה. האזור המסומן כולל שטח רב בנפת מרג' עיון ואזורים מצפון לנהר הליטאני. הקו הצהוב כולל גם שטחים שצה"ל לא כבש במהלך המערכה. בעקבות זאת, במהלך הפסקת האש התקדמו כוחות אל הכפרים האלה. חילופי אש הדדיים נמשכו במהלך הפסקת האש, כאשר רחפני נפץ מונחי סיב אופטי הפכו לאחד האיומים הבולטים על כוחות צה"ל בדרום לבנון.

כוחות צה"ל במוצב הבופור
ב-25 במאי, בעקבות המשך התקיפות על ידי חזבאללה נגד ישראל, קרסה הפסקת האש וממשלת ישראל הורתה לצה"ל להגביר את התקיפות בלבנון. למחרת, כוחות צה"ל חצו את נהר הליטני וכבשו את זוטר א-שרקיה ללא התנגדות. למחרת כוחות הגיעו גם למבצר הבופור וב-31 במאי, צה"ל הודיע כי סיירת גולני כבשה את המבצר.

ב-28 במאי, לראשונה מאז הפסקת האש, חיל האוויר הישראלי תקף בביירות וניסה להרוג את עלי אל-חיסני, מפקד מערך הטילים של חטיבת האימאם חוסיין. באותו היום צה"ל ביצע עשרות תקיפות נגד מטרות בעיר צור שגרמו לפינוי העיר.

ב-1 ביוני, לאחר שבמתקפות חזבאללה במהלך הפסקת האש שבהן נהרגו 15 חיילי צה"ל, הורה נתניהו לחיל האוויר לתקוף מטרות ברובע הדאחייה בביירות. אך לפני שהפעולה בוצעה, הנשיא האמריקאי טראמפ הורה לנתניהו לבטל את הפעולה. במהלך השיחה טראמפ אמר לנתניהו שהוא משוגע ושבגללו כולם שונאים את ישראל, והאשים אותו בכפיות טובה כי לטענתו טראמפ מנע את כניסתו לכלא.

ב-2 ביוני לבנון וישראל הסכימו להפסקת אש חלקית בתיווך אמריקאי אך חזבאללה סירב להסכם. לאחר שהארגון המשיך בתקיפות נגד ישראל, ב-7 ביוני חיל האוויר הישראלי תקף מפקדות ברובע הדאחייה. תקיפה זאת גרמה לקריסת הפסקת האש בין ישראל לאיראן.

### זירת תימן

ב-28 בפברואר, בעקבות תחילת המלחמה, החות'ים הודיעו על חידוש התקיפות נגד ספינות וסיום הסכמי הפסקת האש עם ארצות הברית וישראל, אך לא נקטו בפעולות במשך כל החודש.

ב-28 במרץ שיגרו החות'ים טיל בליסטי לישראל, לראשונה מאז אוקטובר 2025. מאוחר יותר, הכריזו על שיגור מטח טילי שיוט וכטב"מים לעבר דרום ישראל.

ב-31 במרץ דווח כי איראן לחצה על המורדים החות'ים בתימן להיערך לחידוש והרחבת המערכה הצבאית שלהם נגד נתיבי השיט בים סוף. למחרת, הארגון שיגר טיל בליסטי לעבר ישראל.

ב-2 באפריל, יורט טיל נוסף ששוגר על ידי החות'ים לעבר ישראל.

ב-8 ביוני, בעקבות קריסת הפסקת האש עם איראן, החות'ים שיגרו טיל בליסטי ורחפן לעבר ישראל והודיעו על סגירת נתיבי השיט בים סוף.

## אבדות ונזקים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יצירת רשימות.
### איראן

במהלך המבצע נהרגו מפקדים איראניים רבים, הושמדו כלים ואתרי שלטון וצבא איראניים משמעותיים, ונהרגו אלפי פעילי משמרות המהפכה האסלאמית וחיילי הכוחות המזוינים של איראן.

לפי פיקוד המרכז של צבא ארצות הברית, בעשרת ימי המבצע הראשונים, בין היתר הותקפו מפקדות, מבני מטה ואתרי מודיעין של משמרות המהפכה, לצד מערכות הגנה אווירית, תעשיות ייצור טילים בליסטיים וכטב"מים ואתרי שיגור וספינות וצוללות של חיל הים האיראני. פורסמו גם הכלים של הצבא האמריקני שהשתתפו במערכה, בהם מפציצי B-1 לנסר, B-2 ו-B-52, מטוסי קרב מסוגים שונים, נושאות מטוסים ומשחתות.

כמעט מדי יום דווח על מתקפה אווירית נגד בסיסים ומחנות של המיליציות הפרו-איראניות בעיראק. רובן ככולן של המתקפות הללו בוצעו על ידי צבא ארצות הברית, שהיה נוכח בעיראק בהיקף של 1,000–2,500 חיילים. מאז תחילת הלחימה דיווחו המיליציות על עשרה הרוגים בשורותיהם, כולל מפקד בכיר.

לפי משרד הבריאות בטהראן, נכון ל-8 במרץ, כ-1,200 בני אדם נהרגו, בהם כ-200 ילדים ו-200 נשים. תועד נזק שנגרם לבית חולים, מרכזי ספורט, ארמון גולסתאן ושני בתי ספר. לפי ארגון הבריאות העולמי נפגעו לפחות 13 בתי חולים ומתקני בריאות.

לפי דיווח בניו יורק טיימס מתחילת באפריל, מדו"חות מודיעין אמריקאי עולה כי למרות התקיפות איראן משקמת משגרים ומציבה מטרות דמה. הפנטגון דיווח עד למועד זה על פגיעה ב-11,000 מטרות, אך בדוחות המודיעין נכתב כי פעילי צבא איראנים מצליחים לשקם בונקרים תת-קרקעיים עם משגרי טילים שעות ספורות לאחר שהופצצו. הם חופרים מחדש משגרים שנקברו תחת הריסות ומחזירים אותם לפעילות מבצעית מהירה באופן שמאפשר ירי מחודש מאתרים שסומנו כהרוסים. סוכנויות המודיעין מטילות ספק במידת הקרבה להשמדת מערך הטילים. על פי הערכתם איראן מסתירה חלק ניכר ממשגריה בבונקרים ובמערות עמוקות. הערכתם היא שהתקיפות ערערו את יכולותיה הצבאיות של איראן והרגו בכירים. עם זאת, כמעט מחצית ממשגרי הטילים של איראן עדיין עובדים, אלפי "כטב"מים מתאבדים", ואחוז גבוה מטילי השיוט שיכולים לאיים על ספינות שעוברות במצר הורמוז.

לפי דובר צה"ל, עד הפסקת האש ביצעה ישראל נגד איראן יותר מ-10,800 תקיפות, שהסתכמו ביותר מ-18,000 חימושים שהוטלו במהלך הפעילות. החימושים פגעו ב-4,000 מטרות שונות, וביותר מ-6,700 רכיבים בשטח איראן.

#### אתרים שהותקפו

* מתחם הנשיאות בטהראן
* המשרד למודיעין ולביטחון לאומי – הארגון העיקרי האמון על איסוף מודיעין באיראן ועל דיכוי התנגדות למשטר
* מפקדת הגרעין החשאית "מין זדאאי" בפאתי טהראן
* המתקן הגרעיני בנתנז
* בניין מועצת המומחים האיראנית בעיר קום
* משרד המנהיג העליון
* אקדמיית הקצינים של האימאם עלי
* בסיסים של משמרות המהפכה
* בסיסי טילים
* אוניברסיטת האימאם חוסיין, האוניברסיטה הצבאית המרכזית של משמרות המהפכה הממוקמת בטהראן.
* בונקר הפיקוד התת-קרקעי של עלי ח'מינאי, שהוקם מתחת למתחם ההנהגה האיראני בלב טהראן
* מתחם התעשיות הצבאיות פרצ'ין
* מפעלי הטילים בשאהרוד ופרצ'ין
* מפקדת החלל והלוויינות של איראן – מפעילה לווייני ריגול
* מטה חיל האוויר של משמרות המהפכה
* מפקדות של הבסיג' ברחבי איראן
* מתקן "טאלקאן-2" שלטענת צה"ל איראן ניסתה לפתח בו נשק גרעיני; הותקף ונגרמו לו נזקים קשים.
* מפקדת חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית בטהראן
* המרכז הראשי לחקר החלל של המשטר האיראני, לפיתוח לוויינים ויכולות תקיפה לפגיעה בלוויינים הושמד.
* בסיס חיל הים האיראני בבנדר-י אנזלי שבים הכספי
* שני מפעלי הפלדה הגדולים באיראן, שנמצאים באספהאן ואהוואז.
* מפעל המים הכבדים בכור הגרעיני IR-40 באראכ
* מפעל ביזד למיצוי אבקת אורניום
* האתר המרכזי ביותר באיראן לייצור טילים ומוקשים ימיים בעיר יזד
* מתחם פטרוכימי גדול במאהשהר, בדרום-מערב איראן, ששימש לייצור חומרי לחימה, חומרי נפץ וטילים בליסטיים.
* מתחמי תעשיות פטרוכימיות גדולים בבנדר-י מאהשהר, עַסַלוּיֶה ושיראז.

#### כלים שהושמדו

* בין 160 ל-190 משגרי טילים בליסטיים הושמדו ועוד כ-200 הוצאו משימוש על ידי אטימתם.
* למעלה מ-200 רכיבי הגנה אווירית (סוללות, מכ"מים, משגרי טק"א, תותחי נ"מ).
* 16 מטוסי נוסעים ותובלה ו-8 מטוסי קרב הופלו או הושמדו על הקרקע (ביניהם מטוס YAK-130, שהופל על ידי חיל האוויר הישראלי).
* מספר מטוסי קרב מדגמי מקדונל דאגלס F-4 פנטום ו-F-14 טומקט.
* מאות רבות של כטב"מים יורטו.
* סנטקום דיווחו כי הטביעו יותר מ־150 כלי שיט איראניים, בהם לפחות 40 אוניות מלחמה, ומעל 44 מקשות ו-11 צוללות.

רשימה חלקית של כלי השיט שהוטבעו

| תמונה | שם | סוג | תאריך פגיעה |
| --- | --- | --- | --- |
|  | ג'מאראן  | פריגטה של Moudge-class | 28 בפברואר |
|  | סהאנד  | פריגטה של Moudge-class | 28 בפברואר |
|  | נקדי  | קורבטה של Bayandor-class | 28 בפברואר |
|  | באינדור  | קורבטה של Bayandor-class | 28 בפברואר |
|  | מקראן  | ספינת "בסיס צף" | 1 במרץ |
|  | שהיד באקרי | נושאת כטב"מים | 2 במרץ |
|  | שהיד סולימאני  | קורבטה קטמרן של Shahid Soleimani-class | 3 במרץ |
|  | סאבלן  | פריגטה של Alvand-class | 3 במרץ |
|  | זגרוס  | פריגטה של Moudge-class | 3 במרץ |
|  | פאתח  | צוללת | 3 במרץ |
|  | דנה | פריגטה של Moudge-class | 4 במרץ |
|  | שהיד סַיָּאד שיראזי  | קורבטה קטמרן של Shahid Soleimani-class | 4 במרץ |

#### סיכולים ממוקדים

 ערך מורחב – **רשימת בכירים איראנים שנהרגו במהלך מבצע שאגת הארי**

| תמונה | שם | תפקיד | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
|  | עלי ח'אמנאי |  המנהיג העליון של איראן | 28 בפברואר |
|  | עזיז נסירזאדה |  שר ההגנה | 28 בפברואר |
|  | עבד א-רחים מוסאווי |  מפקד הכוחות המזוינים | 28 בפברואר |
|  | עלי שמח'אני |  יועץ למנהיג העליון ואחראי על תוכנית הגרעין | 28 בפברואר |
|  | מוחמד פאכפור |  מפקד משמרות המהפכה | 28 בפברואר |
|  | מוחמד שיראזי |  ראש המשרד הצבאי של המנהיג העליון | 28 בפברואר |
|  | אכבר איברהים-זאדה |  סגן ראש משרד המנהיג העליון | 28 בפברואר |
|  | חוסיין ג'בל עאמליאן |  יו"ר ארגון החדשנות והמחקר ההגנתי | 28 בפברואר |
|  | רזא מוזפרי-ניא |  יו"ר לשעבר של ארגון החדשנות והמחקר ההגנתי | 28 בפברואר |
|  | סאלח אסדי |  ראש אגף המודיעין במטה המרכזי ח'אתם אל-אנביא | 28 בפברואר |
|  | בהראם חוסייני מוטלק  |  ראש תכנון מבצעים במטה הכללי של הכוחות המזוינים | 28 בפברואר |
|  | חסן-עלי טאג'יק |  מפקד מחלקת הלוגיסטיקה של המטה הכללי של הכוחות המזוינים | 28 בפברואר |
|  | מוחסן דרה-באגי  |  סגן מפקד מחלקת הלוגיסטיקה של המטה הכללי של הכוחות המזוינים | 28 בפברואר |
|  | ע'ולאם-רזא רזא-איאן  |  מפקד ארגון המודיעין המשטרתי | 28 בפברואר |
|  | מוחמד באסרי  |  בכיר לשעבר במיניסטריון המודיעין | 28 בפברואר |
|  | סייד יחיא חמידי |  סגן שר המודיעין לענייני ישראל | 28 בפברואר |
|  | ג'לאל פור חוסיין |  ראש אגף הריגול במיניסטריון המודיעין | 28 בפברואר |
|  | רזא ח'זאעי | כוח קודס ראש המטה של גיס לבנון של כוח קודס | 2 במרץ |
|  | דאוד עלי זאדה | כוח קודס מפקד גיס לבנון בכוח קודס | 3 במרץ |
|  | רחמאן מקדם |  ראש אגף המבצעים המיוחדים של משמרות המהפכה | 3 במרץ |
|  | מוחמד מהדי פרהאדי ראמין |  בכיר באגף הסייבר של מיניסטריון המודיעין | 3 במרץ |
|  | אכבר ע'פארי |  סגן שר מיניסטריון המודיעין | 4 במרץ |
|  | אבו אל-קאסם באבאא'יאן |  ראש המטה המרכזי ח'אתם אל-אנביא, יועד להתמנות לראש הלשכה הצבאית של המנהיג העליון הבא | 7 במרץ |
|  | מג'יד חוסייני | כוח קודס אחראי העברות הכספים בגיס לבנון של כוח קודס | 8 במרץ |
|  | עלי רזא בי-אזאר | כוח קודס מפקד ענף המודיעין בגיס לבנון של כוח קודס | 8 במרץ |
|  | אחמד רסולי | כוח קודס אחראי המודיעין בגיס פלסטין של כוח קודס | 8 במרץ |
|  | אסדאללה באדפר | בסיג' נציג הבסיג' במטה הכללי של הכוחות המזוינים | 8 במרץ |
|  | חאג' עלי האשמי |  סגן מתאם מפקדת משמרות המהפכה באספהאן | 8 במרץ |
|  | אסמאעיל דהגאן | חיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה האסלאמית מפקד בכיר בחיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה | 10 במרץ |
|  | ע'ולאם-רזא מוחמד-זאדה | חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית אדמירל משנה בחיל הים של משמרות המהפכה | 10 במרץ |
|  | דריוש סולימאני | חיל האוויר האיראני מפקד בסיס חיל האוויר האיראני בעיר תבריז | 11 במרץ |
|  | מיית'ם גוהארי אראני |  מפקד משטרת נג'פאבאד בפרובינציית אספהאן | 12 במרץ |
|  | מורתזא דרברי | בסיג' מפקד בסיס הבסיג' בטהראן | 13 במרץ |
|  | ע'ולאם רזא סולימאני | בסיג' מפקד הבסיג' | 16 במרץ |
|  | קאסם קוריישי | בסיג' סגן מפקד הבסיג' | 16 במרץ |
|  | עלי לאריג'אני |  מזכיר המועצה העליונה לביטחון לאומי | 16 במרץ |
|  | אסמאעיל ח'טיב |  שר המודיעין | 18 במרץ |
|  | מוחמד ח'וסרוואני | איראן שופט וחוקר במשטר האיראני | 18 במרץ |
|  | אפשין נקשבנדי | בסיג' נציג המטה הכללי של הכוחות המזוינים בבסיג' | 19 במרץ |
|  | עלי מוחמד נאיני |  דובר משמרות המהפכה | 19 במרץ |
|  | אסמאעיל אחמדי | בסיג' סגן מפקד אגף המודיעין בבסיג' | 20 במרץ |
|  | מוחמד עלי כוראני | כוח קודס מחבל בכוח קודס, קידם מתווי טרור בהכוונת גורמי מודיעין איראניים | 23 במרץ |
|  | סעיד שמקאדרי |  מדען בכיר בתוכנית הטילים הבליסטיים | 23 במרץ |
|  | עלי-רזא תנגסירי | חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית מפקד חיל הים של משמרות המהפכה | 26 במרץ |
|  | בהנאם רֶזָאאִ'י (רצ'איי) | חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית מפקד אגף המודיעין בחיל הים של משמרות המהפכה | 26 במרץ |
|  | ג'משיד אסחאקי |  מפקד מפקדת הנפט של הכוחות המזוינים של איראן וראש אגף התקציבים של הכוחות. | 28 במרץ |
|  | עלי פולאדוואנד | ראש מחלקת המחקר של ארגון החדשנות והמחקר ההגנתי. | 28 במרץ |
|  | מג'יד זכריָאאִ'י (ד'כריאיי) |  מפקד היחידה להגנת משאבי הטבע  של כוח אכיפת החוק של איראן. | 29 במרץ |
|  | מהדי ופאא'י | כוח קודס ראש ענף ההנדסה בגיס לבנון של כוח קודס. | 31 במרץ |
|  | מוחמד-עלי פתחעלי-זאדה | בסיג' מפקד יחידת פתחין , יחידת כוחות העילית של הבסיג'. | 1 באפריל |
|  | מכרם עזימי | חיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה האסלאמית מפקד יחידת הטילים הבליסטיים בחיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה האסלאמית בפרובינציית כרמאנשאה. | 2 באפריל[דרוש מקור] |
|  | מוחמד רזא אשרפי קהי |  אחראי המסחר במפקדת הנפט של משמרות המהפכה האסלאמית. | 3 באפריל |
|  | מוחמד חוסיין סופי |  מפקד בכיר במשמרות המהפכה האסלאמית בפרובינציית לורסתאן. | 3 באפריל |
|  | מוסטפא עזיזי | חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית מפקד בכיר בחיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית במרחב צפון המפרץ הפרסי. | 5 באפריל |
|  | מסעוד זארע | חיל ההגנה האווירית של צבא איראן מפקד המכללה להגנה אווירית של צבא איראן בשאהינשהר. | 5 באפריל |
|  | מג'יד ח'אדמי |  ראש ארגון המודיעין של משמרות המהפכה האסלאמית | 6 באפריל |
|  | אסע'ר באקרי | כוח קודס מפקד יחידת המבצעים המיוחדים של כוח קודס | 6 באפריל |
|  | כמאל ח'ראזי | ראש המועצה האסטרטגית ליחסי חוץ באיראן, לשעבר שר החוץ של הרפובליקה האיסלאמית | 9 באפריל |

### חזבאללה

במהלך המבצע הופצצו מטרות של חזבאללה ברחבי לבנון ונכבשו חלקים רחבים מדרום לבנון. בתקיפות נהרגו מספר בכירים ומנהיגים. נכון ל-20 במרץ הותקפו בלבנון מעל 2,000 מטרות, נהרגו מעל 570 מחבלי חזבאללה ונפצעו 1,023 לבנונים. עד 28 במרץ נהרגו בחזית הצפון מעל 800 מחבלים. ב-2 באפריל הודיע דובר צה"ל שנהרגו עד כה מעל ל-1,000 מחבלים בלבנון.
עד 5 באפריל התקיף צה"ל 15 תחנות דלק של חברת "אל-אמאנה" של חזבאללה, מתוך 52 תחנות דלק שהיא מחזיקה ברחבי לבנון.
ב-9 באפריל, בעקבות מבצע חושך נצחי, מספר הרוגי חזבאללה עלה ל-1,400 ועד 15 באפריל ל-1,700 מחבלים הרוגים. עד הפסקת האש ב-18 באפריל נהרגו למעלה מ-1,800 מחבלי חזבאללה. במהלך המבצע הופלו בביירות למעלה ממאה רבי קומות ששימשו את ארגון חזבאללה. ב-6 במאי אמר הרמטכ"ל אייל זמיר שעד כה נהרגו יותר מ-2,000 מחבלי חזבאללה. ב-28 במאי עדכן דובר צה"ל שצה"ל חיסל 2,500 מחבלי חזבאללה, מהם 700 במהלך הפסקת האש.

#### סיכולים ממוקדים

| שם | תפקיד | תאריך |
| --- | --- | --- |
| חוסיין מקלד | חזבאללה אחראי מטה המודיעין | 2 במרץ |
| מוחמד רדא פדלאללה | חזבאללה בכיר באגף החינוך ונשיא אוניברסיטת מדעים ואמנויות בלבנון | 2 במרץ |
| זייד עלי ג'ומעה | חזבאללה אחראי ניהול כוח האש | 4 במרץ |
| אבו עלי ריאן | חזבאללה מפקד מרחב דרום לבנון בכוח רדואן | 7 במרץ |
| מוסטפא אחמד א-זין | חזבאללה פעיל, מקורב לגורמים בכוח קודס | 7 במרץ |
| אבו מוחמד עלי | כוח קודס נציג חזבאללה בגיס פלסטין של כוח קודס | 8 במרץ |
| חסן סלאמה | חזבאללה מפקד יחידת נסר | 8 במרץ |
| אבו ד'ר מוחמדי | משמרות המהפכה האסלאמית מפקד מטעם משמרות המהפכה האסלאמית שפעל ביחידת הטילים של חזבאללה | 10 במרץ |
| הישאם עבד אל-כרים יאסין | כוח קודס מפקד מרכזי ביחידת הקשר של חזבאללה ובגיס פלסטין של כוח קודס | 11 במרץ |
| מורתדא חוסיין סרור | חזבאללה פעיל ביחידה האווירית של חזבאללה, מרצה לכימיה באוניברסיטה הלבנונית | 12 במרץ |
| רהיף עלי קאסם | חזבאללה מפקד מערך הטילים והרקטות ביחידת בדר | 12 במרץ |
| מוחמד באקר אחמד עלי מאלכי | חזבאללה מפקד ניהול האש ביחידת בדר | 12 במרץ |
| אבו ח'ליל ברג'י | חזבאללה מפקד הכוחות המיוחדים בכוח רדואן | 21 במרץ |
| חמזה רכין | חזבאללה סגן מפקד יחידה 1800 של חזבאללה | 30 במרץ |
| חאג' יוסף אסמאעיל האשם | חזבאללה מפקד חזית הדרום של חזבאללה | 31 במרץ |

### אל-חשד א-שעבי

במהלך המבצע הופצצו מפקדות רבות ומתקנים של אל-חשד א-שעבי באזור בגדאד וצפון עיראק. בתקיפות נהרגו מספר בכירים ומנהיגים. נכון ל-12 במרץ נהרגו למיליציה כ-30 חברים ונפצעו 50.

##### אתרים שהותקפו

* מטה גדודי חזבאללה בנפת ג'ורף א-סח'ר במחוז באבל
* מפקדת החטיבה ה-16 בכירכוכ
* מפקדת חטיבה 30 במחוז נינוה
* מחנה החטיבה ה-27 באבו ע'רייב – אל-כרמה
* מפקדה בדיאלא
* מטה בכירכוכ
* מפקדת החטיבה ה-18 בעיר אל-קאים
* מפקדת תנועת א-נוג'בא בנפת א-טארמיה מצפון לבגדאד

##### סיכולים ממוקדים

| שם | תפקיד | תאריך |
| --- | --- | --- |
| אבו חסן אל-פריג'י |  בכיר בגדודי חזבאללה | 4 במרץ |
| אבו עלי אל-עאמרי | בכיר בגדודי חזבאללה | 15 במרץ |
| אבו עלי אל-עסכרי | דובר וראש מערך הביטחון הפנימי של גדודי חזבאללה | 16 במרץ |
| סעד אל-בייג'י | מפקד מטה המבצעים של המיליציות במחוז אל-אנבאר | 23 במרץ |
| חיידר אל-מעמורי | מפקד מערך הביטחון של המטה במחוז אל-אנבאר | 23 במרץ |

### ישראל

 ערך מורחב – **המתקפה האיראנית על ישראל (2026)**

רכבים של פיקוד העורף מוכנים ברחבת היכל התרבות של נשר, למקרה שידרשו במלחמה
נזקים של טיל איראני מתפצל ששוגר מאיראן ב-24 במרץ 2026 על העיר נשר. הטיל יורט על ידי צה"ל. הבית שנהרס, כוסה ביום הפגיעה על ידי עיריית נשר, בדגלי ישראל.
נכון ל-17 באפריל פונו 7,834 בני אדם לבתי החולים, מתוכם מאושפזים בבתי חולים נכון למועד זה 78 בני אדם, מתוכם אחד שהתקבל במצב אנוש, 16 במצב קשה, ו-28 במצב בינוני.

מאז תחילת הלחימה עד 12 במרץ נרשמו מאות שיגורים לעבר ישראל ממספר זירות. כ-300 טילים שוגרו מאיראן, כ-1,300 טילים שוגרו מלבנון ו-594 מתוכם הגיעו לשטח ישראל. בנוסף 167 כטב"מים שוגרו מאיראן ו-74 כטב"מים שוגרו מלבנון.

מתחילת המבצע עד 10 מרץ הוגשו 9,115 תביעות לנזקי רכוש לקרן הפיצויים. מבין התביעות, כ-6,600 הוגשו עבור נזקים למבנים, כ-1,050 עבור נזק לתכולת מבנה וציוד, וכ-1,500 עבור נזק לרכבים.

ב-14 הימים הראשונים למבצע שאגת הארי היו העלויות הכלכליות 22 מיליארד שקלים.

על פי דובר צה"ל, נכון ל-24 במרץ, ממוצע השיגורים באיראן הוא כעשרה ביום.

עד 26 במרץ הוגשו 20,157 תביעות בגין נזק לרכוש מטילים וכטב"מים. 13,345 תביעות בגין נזק למבנה, 2,000 בגין נזק לתכולה וציוד, 4,377 בגין נזק רכב ו-435 בגין נזק אחר.

מתחילת מבצע "שאגת הארי" ועד 1 באפריל נהרגו בישראל **25** אזרחים וזרים, בהם 6 ילדים ו-3 נתינים זרים.

מתחילת מבצע "שאגת הארי" עד ל-1 באפריל פונו לבתי החולים 4,215 נפגעים. נכון למועד זה מאושפזים בבתי החולים 138 אנשים, מתוכם 15 במצב קשה, 34 במצב בינוני, 88 במצב קל ונפגע חרדה אחד.

רשות המסים בישראל דיווחה על כ-7,500 תביעות נזק לרכוש מתחילת הלחימה.

#### פגיעות בולטות בישראל

להלן רשימה חלקית של האבידות והנזקים שנרשמו מטילים בליסטיים וכטב"מים מאיראן ומלבנון:

במהלך הלחימה החל מתחילתה ב-28 בפברואר ועד הפסקת האש מול איראן ב-8 באפריל נהרגו 44 בני אדם. 23 בני אדם מפגיעות ישירות של טילים ורקטות (שניים מתוכם מרקטות שנורו מלבנון על ידי חזבאללה). שמונה נהרגו בשל תאונות בדרך למרחב מוגן, תאונות דרכים או מצב רפואי שנגרמו בעקבות המלחמה. 12 לוחמים ואזרח אחד נפלו בלחימה מול חזבאללה.

| מיקום | תאריך | מקור התקיפה | הרוגים | פצועים | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תל אביב | 28 בפברואר | איראן איראן | 1 | 27 | פגיעה ישירה במבנה מגורים. הרס רב לדירות סמוכות ולכלי רכב ברחוב. עובדת זרה מהפיליפינים נהרגה ו-27 אזרחים נפצעו באורח קל מרסיסים והדף. |
| הצפון | 0 | 1 | פגיעת רסיסים בבניין בן תשע קומות. פצוע אחד במצב קל. נגרם נזק כבד לרכוש, לחזית הבניין ולתשתיות מים. |
| בית שמש | 1 במרץ | איראן איראן | 9 | 65 | פגיעה ישירה בבית כנסת שקרס לתוך המקלט תחתיו (רוב הנפגעים שהו בחוץ). 9 הרוגים, 65 פצועים (מתוכם 5 במצב קשה והשאר קל-בינוני). נזק מוחלט והרס כליל של המבנה ומספר רכבים חונים. |
| ירושלים | 0 | 6 | נפילת חלקי יירוט על כביש מרכזי. 6 פצועים באורח קל-בינוני. פגיעה קשה ברכב מסחרי ונזק משמעותי לתשתית הכביש. |
| יהוד | 9 במרץ | איראן איראן | 2 | 2 | פגיעת טיל מתפצל באתר בנייה לפחות ב-6 זירות במקביל. 2 הרוגים ו-2 פצועים קשה. נזק רב לציוד מכני הנדסי, פיגומים שקרסו ומבנים סמוכים. |
| עמק האלה | חזבאללה חזבאללה | 0 | 0 | פגיעה ישירה בתחנת הלוויינים עמק האלה. נגרם הרס נרחב והיקפי גם למספר מתקנים סמוכים, ללא נפגעים בנפש. |
| רחובות | 12 במרץ | איראן איראן | 1 | 0 | נערה בת 17 נדרסה למוות על ידי רכב חולף כאשר רצה למרחב המוגן. לא דווח על נזק משמעותי לרכוש מיירוט או נפילה באזור זה. |
| זרזיר | 13 במרץ | איראן איראן | 0 | 60 | פגיעה ישירה במרכז היישוב. כ-60 פצועים קל מרסיסים והדף. הרס אדיר: כ-300 בתים ניזוקו בדרגות שונות מגל ההדף ונשברו חלונות רבים ברדיוס נרחב, בהם מבנה המועצה המקומית. |
| רמת גן | 18 במרץ | איראן איראן | 2 | 2 | פגיעת טיל מתפצל בדירה ובכ-20 זירות נפילה שונות, כולל סמוך לתחנת הרכבת תל אביב – סבידור מרכז. 2 אזרחים ותיקים הרוגים במבנה המגורים, 2 פצועים. נזק עצום לתשתיות רכבת, רכבים ודירות פרטיות. |
| עדנים | 19 במרץ | איראן איראן | 1 | 0 | פגיעת טיל מתפצל במבנה חקלאי. עובד זר הרוג במקום. הרס רב לבית האריזה ולציוד חקלאי במתחם. |
| ג'לג'וליה | 0 | 1+ | פגיעת רסיסים בבית מגורים ובסמוך למסגד. מספר פצועים במצב קל עד בינוני. נגרם נזק כבד לגג המבנה ולקירות פנימיים. |
| חיפה | חזבאללה חזבאללה | 0 | 0 | נפילת חלקי מיירט. נגרם נזק רכוש מקומי לבית הזיקוק בז"ן ופגיעה בקו חשמל של מתח גבוה, ללא נפגעים. |
| ראשון לציון | 21 במרץ | איראן איראן | 0 | 1 | פגיעת טיל מתפצל ב-11 זירות שונות ברחבי העיר. פצוע אחד קל מרסיסי זכוכיות. נזק אדיר למספר מבני ציבור, בהם בית ספר וגן ילדים שהיו ריקים מאדם. |
| דימונה | 0 | 59 | פגיעת טיל מתפצל ב-12 זירות שונות. 59 פצועים, בהם ילד בן 10 במצב קשה, והשאר קל וחרדה. נזק רב נגרם לתשתיות עירוניות, קווי מתח וכן למספר בתי קרקע באזור. |
| ערד | 0 | 115 | פגיעה ישירה של טיל בליסטי כבד עם רש"ק במשקל 450 ק"ג במרכז שכונת מגורים. 115 נפגעים, מתוכם 9 פצועים קשה. נזק עצום והרס טוטלי לכ-20 מבנים, כלי רכב ותשתיות רחוב וביוב שניזוקו לבלי היכר. הדף עז פגע גם במרכז מסחרי סמוך. |
| תל אביב, כפר קאסם, רמת גן, גבעתיים, פתח תקווה | 22 במרץ | איראן איראן | 0 | 15 | פגיעת טילים מתפצלים ב-17 זירות על פני מספר ערים. 15 נפגעים, בהם אדם אחד במצב קשה. נזק כבד לכלי רכב, ניפוץ שמשות בעשרות בניינים (כולל בקניון עזריאלי בתל אביב) ופגיעות בכבישים ובתשתיות תקשורת. |
| פתח תקווה, בני ברק, ראש העין וגבעת שמואל | 24 במרץ | איראן איראן | 0 | 7 | פגיעת טיל מתפצל במספר זירות. 7 פצועים קל מרסיסים. נזק למבנים מסחריים ופרטיים במוקדי הנפילות. |
| צומת מחניים | חזבאללה חזבאללה | 1 | 2 | פגיעת רקטה ששוגרה מלבנון ישירות בצומת. אישה אחת נהרגה ו-2 פצועים קל. נזק כבד למספר כלי רכב שנסעו במקום. |
| נצאצרה | איראן איראן | 0 | 4 | נפילת רסיסים גדולים של מיירט. 4 פצועים, מתוכם פצוע אחד במצב קשה. נזק למבני פח ומגורים. |
| תל אביב | 0 | 6 | פגיעת טיל מתפצל ב-4 זירות שונות. 6 פצועים קל. הרס רב למספר בניינים משותפים, כולל קריסת קירות תומכים ופגיעה במתקן חשמל מקומי. |
| צפת | חזבאללה חזבאללה | 0 | 6 | פגיעה ישירה של רקטה מלבנון. 6 פצועים במצב יציב-קל. נזק שריפה ופגיעות הדף למבני מגורים בשכונה, ונזק קל למרפאה ציבורית סמוכה. |
| בני ברק | 25 במרץ | איראן איראן | 0 | 9 | פגיעת טיל מתפצל ברחובות צפופים. 9 פצועים במצב קל. נזק רב למכוניות חונות, שמשות רבות שנופצו ורסיסים שפגעו בדירות המגורים ובבית כנסת. |
| גבעת שמואל | 0 | 3 | נפילת חלקי יירוט. 3 פצועים קל. נזק קל נגרם לחצרות בתים. |
| נהריה | 26 במרץ | חזבאללה חזבאללה | 1 | 25 | פגיעת טיל מתפצל ב-3 זירות במקביל. הרוג אחד, פצוע קשה, 13 פצועים קל ו-11 נפגעי חרדה. נגרם נזק כבד למרכז קניות, חנויות וכלי רכב שניזוקו מרסיסים והדף. |
| כפר קאסם | איראן איראן | 0 | 6 | פגיעת טיל מתפצל ב-11 זירות. 6 פצועים קל ונזק משמעותי למרפאה מקומית, לבתים ולתשתיות עירוניות. |
| תל אביב | 0 | 2 | נפילת חלקי יירוט ורסיסים. 2 פצועים קל. נזק חלקי לחלונות בתי עסק במרכז העיר. |
| תל אביב | 27 במרץ | איראן איראן | 1 | 2 | פגיעת טיל מתפצל ב-10 זירות ברחבי גוש דן. הרוג כבן 60, 2 פצועים במצב בינוני-קל. הרס נרחב לתשתיות כבישים, פארקים ציבוריים ומבני משרדים שניזוקו מההדף. |
| הנגב | 0 | 2 | נפילות רסיסים במספר מוקדים פתוחים ובמבנה אחד. 2 פצועים קל ופגיעת רכוש קלה. |
| אשתאול | 28 במרץ | איראן איראן | 0 | 19+ | נפילת שברי יירוט גדולים. מעל 19 פצועים קל. נגרם נזק רב לבתים שספגו פגיעות בחזית, למספר מבני תעשייה באזור, ולכלי רכב רבים שניזוקו קשות. |
| אשקלון | חות'ים חות'ים | 0 | 5 | פגיעת טיל בליסטי סמוך למרכז מסחרי בעיר. 5 פצועים במצב קל. נזק לחזיתות החנויות, חלונות מנופצים ולמספר רכבים שחנו בסמוך. |
| נאות חובב | 29 במרץ | איראן איראן | 0 | 1 | פגיעה ישירה במפעל אדמה פתרונות לחקלאות. פצוע אחד במצב קל-בינוני. נגרם נזק רב למבנה המפעל עצמו, עלתה פטריית עשן סמיכה ועלה חשש ראשוני לדליפת חומרים מסוכנים, שהוסר לאחר שעות. |
| חיפה | 30 במרץ | חזבאללה חזבאללה | 0 | 0 | מכל דלק נפגע מרסיסי טיל בבתי הזיקוק. לא היו נפגעים בגוף. הפגיעה הסתכמה בנזק מוגבל שלא גרם להפסקת הפעילות השוטפת במתחם. |
| גוש דן והשרון | 31 במרץ | איראן איראן מיליציות פרו-איראניות ההתנגדות האסלאמית בעיראק | 1 | 42 | פצועים רבים במספר זירות ברחבי ישראל.[דרוש מקור][מפני ש...] |
| בני ברק | 1 באפריל | איראן איראן | 1 | 13 | ילדה בת 11 שנפצעה קשה בפגיעת טיל בבניין ומתה מפצעיה ב-24 באפריל. |
| פתח תקווה | 2 באפריל | איראן איראן |  |  | הרס מפעל הרחפנים אירוסול המספק ציוד גם לצה"ל ולתעשיות הביטחוניות. נזק בסך 15 מיליון שקל. |
| רמת גן, תל אביב, פתח תקווה, בני ברק, גבעתיים, ראש העין | 4 באפריל | איראן איראן |  | 1 | טיל מצרר. עשר זירות נפילה. שני בתים מיועדים להריסה. |
| חיפה | 5 באפריל | איראן איראן | 4 | 9 | פגיעה ישירה של טיל 450 ק"ג בבית בחיפה, הרש"ק לא התפוצץ במלואו. |
| תל אביב, רמת גן, פתח תקווה קריית אונו ובני ברק | 6 באפריל | איראן איראן |  | 7 | 20 מוקדי נפילה מטיל מתפצל. פצועה קשה |
| רמת גן, בני ברק, ראש העין ופתח תקווה | איראן איראן |  | 2 | 28 זירות נפילה מטיל מתפצל. הרס כבד למבנים ברמת גן. |
| תל אביב, רמת השרון, בני ברק, רמת גן וראש העין. | 7 באפריל | איראן איראן |  |  | טיל מתפצל בגוש דן גרם לפגיעות הכוללות נזק רב לבתים ולמדרחוב בראש העין |
| תל אביב, רמת גן, פתח תקווה, גבעת שמואל וגני תקווה. | איראן איראן |  |  | טיל מתפצל מאיראן גרם לפגיעה ב-16 זירות נפילה בגוש דן |

### טרור נגד יהדות התפוצות

במהלך המבצע התרחשו מספר פיגועי טרור נגד מוסדות יהודיים – בהם בתי כנסת ומוסדות חינוך – ברחבי העולם.

* ב-7 במרץ מחבלים פתחו באש לעבר שני בתי כנסת בטורונטו, קנדה.
* ב-9 במרץ התפוצץ מטען חבלה ליד בית כנסת בליאז', בלגיה.
* ב-12 במרץ מחבל מוסלמי דהר עם רכבו ופגע בבית הכנסת "טמפל ישראל" במישיגן ואז פתח באש על המאבטחים. המחבל נוטרל וברכב נמצאו מטעני נפץ.
* ב-13 במרץ הוצת בית כנסת ברוטרדם שבממלכת ארצות השפלה.
* ב-13 במרץ אירע פיצוץ בבית ספר יהודי באמסטרדם ונגרם נזק למקום. ארגון טרור שיעי בשם אסחאב אל-ימין לקח אחריות.
* ב-23 במרץ הוצתו ארבעה אמבולנסים של ארגון הצלה יהודי ליד בית הכנסת של קהילת מחזיקי הדת בלונדון. ארגון הטרור האיראני אסחאב אל-ימין לקח אחריות.
* ב-4 באפריל דווח על פיצוץ במרכז פרו-ישראלי בעיירה נייקרק בהולנד. נגרם נזק קל ואין נפגעים.
* ב-29 באפריל שני יהודים נפצעו קשה בפיגוע דקירה בשכונת גולדרס גרין בלונדון. ארגון אסחאב אל-ימין לקח אחריות.
* ב-18 במאי הותקף יהודי שדיבר בעברית ברחוב בשכונת גולדרס גרין בלונדון.

### ארצות הברית

במהלך הלחימה נהרגו 13 חיילים אמריקאים ונפצעו מעל 520 חיילים.

#### כלים שאבדו או ניזוקו

* שלושה מטוסי קרב מדגם F-15E הופלו בשוגג על ידי חיל האוויר של כווית בדרכם חזרה ממשימה באיראן. צוותי האוויר של המטוסים נטשו בשלום.
* מטוס F-15E רביעי נפל בדרום איראן. שני אנשי צוות האוויר חולצו בידי כוחות אמריקאיים. במהלך מבצע החילוץ, שני מטוסי תובלה C-130 הרקולס שנתקעו על הקרקע בשדה תעופה מאולתר בשטח ולא הצליחו להמריא, ננטשו והופצצו על ידי חיל האוויר האמריקאי.
* מטוס תקיפה A-10 התרסק סמוך למצרי הורמוז. הטייס נטש בשלום.
* תאונה אווירית בין שני מתדלקים מדגם בואינג KC-135 סטרטוטנקר בשמי עיראק הובילה להתרסקות של אחד מהם. ששת אנשי צוות המטוס נספו. המטוס השני ניזוק, אולם הצליח לחזור לנחיתה בנתב"ג.
* מטוס שליטה ובקרה איוואקס הושמד על הקרקע מפגיעה איראנית על אדמת סעודיה.
* מספר כטב"מים הופלו בשמי איראן.
* מספר מסוקים ניזוקו מירי מן הקרקע במהלך משימות חילוץ וסיור מעל שטח איראן, וכן במהלך מתקפות כטב"מים על בסיסי צבא ארצות הברית במדינות המפרץ.

#### פגיעות במערכות מכ"ם ואזהרה מוקדמת אמריקניות במזרח התיכון

במהלך השבוע הראשון של המלחמה נפגעו מספר מערכות מכ"ם ואזהרה מוקדמת אמריקניות במזרח התיכון. ביניהם: מכ"ם AN/TPY-2 בבסיס חיל האוויר מוואפק סלטי בירדן, מכ"ם AN/FPS-132 בצפון קטר, מסופי תקשורת לוויינית במפקדת הצי החמישי בבחריין ומספר ראדומים במחנה אריפג'אן בכווית.

### המזרח התיכון ואסיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יש לעדכן את הטבלה, כולל הפגיעות בתשתיות אנרגיה במפרציות.
להלן רשימה חלקית של האבידות והנזקים שנרשמו מטילים בליסטיים וכטב"מים איראניים:

| מדינה | מטרה | תאריך | הרוגים | פצועים | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בחריין בחריין | מנאמה | 28 בפברואר | לא ידוע | לא ידוע | כלי תקשורת ערביים דיווחו על פיצוצים ועשן. |
| מפקדת הצי החמישי של ארצות הברית | לא ידוע | לא ידוע |  |
| 1 במרץ | לא ידוע | לא ידוע |  |
| מלון קראון פלזה, מנאמה | 0 | 0 | כטב"ם פגע במלון וגרם לשריפה. |
| נמל סלמאן, מנאמה | 2 במרץ | 0 | 0 | נגרמה שריפה. |
| גשר המלך פהד | 19 במרץ | ? | ? | הגשר הוצא משימוש עקב תקיפה איראנית עליו. |
| כווית כווית | נמל התעופה כווית, כווית סיטי | 28 בפברואר | 0 | 0 | דווח על פיצוצים. |
| בסיס חיל האוויר עלי א-סאלם | 0 | 0 | בבסיס נמצא חיל האוויר של ארצות הברית וכוח משימה איטלקי. הושמד כטב"ם איטלקי מסוג MQ-9 Reaper. |
| עומאן עומאן | נמל דוקם | 1 במרץ | 0 | 1 | תקיפה באמצעות כטב"ם, שבה נפצע עובד זר. |
| קטר (מדינה) קטר | בסיס חיל האוויר אל-עודייד | 28 בפברואר | לא ידוע | לא ידוע | בסיס צבאי מערבי משמעותי במזרח התיכון. |
| איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות | אבו דאבי | 28 בפברואר | 1 | לא ידוע | יורטו מספר טילים אך עובד זר נהרג מנפילת רסיס. |
| פיירמונט דה פאלם , דובאי | 0 | 4 | המלון נפגע מטיל ונגרמה שריפה. |
| בורג' אל-ערב, דובאי | לא ידוע | לא ידוע | נפגע מרסיסי יירוט ונגרם לו נזק. |
| בסיס חיל האוויר א-זפרה | לא ידוע | לא ידוע | בסיס של חילות האוויר של ארצות הברית, צרפת ואיחוד האמירויות. |
| בסיס חיל האוויר אל-מינהאד | 0 | 0 | בסיס של חילות האוויר של אוסטרליה, בריטניה ואיחוד האמירויות. |
| מגדלי איתיחאד, אבו דאבי | 1 במרץ | 0 | 2 | נפגע משברי כטב"ם שיורט סמוך לשגרירות ישראל באבו דאבי. |
| קון דה לה פה, אבו דאבי | 0 | 0 |  |
| בסיס חיל הים א-סאלם | 0 | 0 | כטב"ם פגע במחסן וגרם לשריפה. |
| מרכז נתונים של אמזון | 0 | 0 | נפגע מכטב"ם ונגרמה בו שריפה. |
| נמל ג'בל עלי | לא ידוע | לא ידוע |  |
| ירדן ירדן | רבת עמון | 28 בפברואר | 0 | 0 | יורטו טילים מעל ירדן, הרסיסים גרמו ל-54 מקרי נזק לרכוש. |
| בסיס צבא ארצות הברית | 1 במרץ | 0 | 1 | טילים וכטב"מים איראניים פגעו בבסיס. |
| ערב הסעודית ערב הסעודית | ריאד | 28 בפברואר | לא ידוע | לא ידוע | יירוטים מעל שמי ריאד. |
| 1 במרץ | לא ידוע | לא ידוע | ריאד ספגה פגיעות ישירות. |
| מחוז א-שרקייה | 28 בפברואר | לא ידוע | לא ידוע | יירוטי טילים מעל המחוז. |
| בסיס חיל האוויר הנסיך סולטאן | 1 במרץ | 1 | לא ידוע |  |
| נמל התעופה ריאד, ריאד | 0 | 0 | יורטו טילים שכוונו לבסיס חיל האוויר הנסיך סולטאן. |
| אזור מגורים באל-חרג' | 8 במרץ | 2 | 12 | פגיעת טיל באזור מגורים. |
| סוריה סוריה | עין תרמא , ריף דמשק | 1 במרץ | לא ידוע | לא ידוע | פסולת של טיל איראני נפלה. |
| כורדיסטן העיראקית כורדיסטן העיראקית | נמל התעופה ארביל, ארביל | 28 בפברואר | 0 | 0 | תקיפות אוויריות כלפי תשתיות של ארצות הברית, רובן יורטו. |
| הקונסוליה האמריקאית בארביל  | 0 | 0 | תקיפות אוויריות כלפי תשתיות של ארצות הברית. רובן יורטו. |
| מחנה סינגרה, ארביל | 12 במרץ | 0 | 0 | נורה כטב"ם (ככל הנראה מסוג שאהד 136) לעבר המחנה על ידי מיליציות פרו-איראניות שגרם נזק רב למפקדת כוח המשימה האיטלקי "פרימה פארתיקה". |
| עיראק עיראק | בסיס אמריקאי בנמל התעופה בגדאד | 2 במרץ | 0 | 0 | נורו שני כטב"מים לעבר הבסיס, אחד מהם פגע בו. |
| הממלכה המאוחדת הטריטוריות הבריטיות, קפריסין קפריסין | בסיס חיל האוויר אקרוטירי | 1 במרץ | 0 | 0 | שני טילים שנורו לעבר הבסיס יורטו. |
| 2 במרץ | 0 | 0 | פגיעת כטב"ם בבסיס שגרמה לנזק מועט. |
| אזרבייג'ן אזרבייג'ן | נמל התעופה נחצ'יבאן, נחצ'יבאן | 5 במרץ | 0 | 0 | פגיעת כטב"ם. |
| הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית | בית עווא | 18 במרץ | 5 | 4 | פגיעת טיל בסלון כלות. כל ההרוגות והפצועות בנות אותה משפחה. |

#### פגיעות בנפש ונזקים

* סין נתין זר הרוג ו-3 פצועים במתקפת הפתיחה בטהראן, איראן.
* סוריה 5 אזרחים הרוגים ו-8 פצועים, בהם מספר ילדים, מפגיעת טיל איראני תועה ששוגר לישראל ורסיסי יירוט בא-סווידא ובפאתי דמשק, שם נגרם נזק כבד למספר מבני מגורים ותשתיות אזרחיות.
* הודו 4 נתינים זרים הרוגים ו-2 פצועים במצר הורמוז בעקבות פגיעה ישירה במכלית נפט מסחרית, נתין זר הרוג ו-7 פצועים בערב הסעודית ונתין זר פצוע באיחוד האמירויות.
* נפאל נתין זר הרוג ו-4 פצועים באזור תעשייה באבו דאבי, איחוד האמירויות, תוך גרימת נזק כבד למפעל פטרוכימי.
* בנגלדש נתין זר הרוג ו-3 פצועים מפגיעת רסיסי יירוט באבו דאבי.
* הפיליפינים נתינה זרה הרוגה בישראל. ו-6 נתינים זרים פצועים באיחוד האמירויות.
* פקיסטן 2 נתינים זרים הרוגים ו-14 פצועים בעקבות פגיעות במסוף מטענים בנמל התעופה אבו דאבי ובקניון בדובאי, ונתין זר הרוג ו-7 פצועים בערב הסעודית.
* עיראק רועה צאן הרוג, חייל הרוג ו-6 פצועים בחילופי יריות במדבר נג'ף, עיראק.
* הרשות הפלסטינית 4 אזרחיות הרוגות מפגיעת טיל מצרר איראני בסלון יופי באזור חברון.
* תאילנד הרס נרחב לספינת המשא "Thai Fortune" שהופצצה ועלתה באש בעת שניסתה לעבור במצר הורמוז, 2 מלחים נעדרים.
* פנמה אוניית משא תחת דגל פנמה הוטבעה סמוך למצר הורמוז מפגיעת מוקש ימי, 5 אנשי צוות נעדרים ו-12 חולצו.
* ליבריה נזק כבד לאוניית מכולות שספגה פגיעת כטב"ם מתאבד בים הערבי, ללא נפגעים בנפש.

### פגיעה באתרי מורשת עולמית

במהלך מבצע שאגת הארי נפגעו מספר אתרי מורשת עולמיים באיראן, עיקר הפגיעה נוצרה מגלי הדף. בין המבנים שנפגעו: ארמון גולסתאן בטהראן, צ'הל סותון באספהאן והמוזיאון לארכאולוגיה פלכ אל-אפלאכ בעיר ח'ורמאבאד.

## תגובות בין-לאומיות

בתחילת המלחמה בריטניה לא אפשרה לארצות הברית לעשות שימוש בשטחה בכדי להתקיף את איראן, אך לאחר מספר ימים חזרה בה מהחלטה זו. בהמשך העמידה לרשות ארצות הברית את האי דייגו גרסיה לטובת המפציצים הכבדים.

ממשלת ספרד לא אפשרה לארצות הברית לעשות שימוש בשטחה למתקפה על איראן ובתגובה הנשיא טראמפ איים בסנקציות כלכליות על ספרד. ב-30 במרץ החריפה ספרד את צעדיה והכריזה שלא תאפשר למטוסים אמריקניים לטוס במרחב האווירי שלה בדרך למלחמה באיראן.

קנצלר גרמניה פרידריך מרץ הביע תמיכה חזקה בארצות הברית ובישראל. גרמניה אף אפשרה לארצות הברית להשתמש באדמתה לצורכי המלחמה. שר החוץ יוהאן ודפול אף הגיע לישראל במהלך המלחמה לביקור תמיכה.
בשבוע הרביעי של המלחמה גם הנשיא וגם הקנצלר הסתייגו מהמלחמה.

ב-15 במרץ הנשיא טראמפ פנה למספר מעצמות מרכזיות בעולם, בהן סין, צרפת, יפן, גרמניה, בריטניה וקוריאה הדרומית, בבקשה לשתף פעולה ולשלוח כוחות במטרה לפתוח מחדש את מצר הורמוז. כל המדינות סירבו לבקשה זו. בהמשך בריטניה, צרפת, גרמניה, איטליה, והולנד, ועימן גם יפן, הסכימו להשתתף לצד ארצות הברית במאמץ לפתיחת מצרי הורמוז.

ב-18 במרץ, בתגובה לתקיפה איראנית נגד ראס לפאן, מתקן קטרי מהגדולים בעולם לייצור גז טבעי, הודיעה קטר על גירוש הנספח הצבאי והנספח הביטחוני בשגרירות איראן.

ב-21 במרץ הודיעה ערב הסעודית על גירוש משטחה של הנספח הצבאי האיראני בשגרירות איראן בסעודיה, סגנו ו-3 אנשי צוות נוספים.

ב-23 במרץ, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הודיע כי התנהלו "שיחות חזקות" בין וושינגטון לטהראן, וכי הצדדים הגיעו להבנות על 15 נקודות עיקריות בדרך להסכם אפשרי. כלי תקשורת המזוהים עם משטר האייתוללות וחזבאללה ציטטו בכירים איראנים, שלפיהם טהרן דוחה את התוכנית האמריקנית לסיום המלחמה.

ב-24 במרץ, ממשלת לבנון הודיעה כי השגריר האיראני הוא אישיות בלתי רצויה ועליו לעזוב בתוך מספר ימים את המדינה. אך השגריר בהנחיית ממשלתו סירב לעזוב את לבנון.

ב-26 במרץ פרסם רמטכ"ל צבא אוגנדה ובנו של הנשיא בחשבון ה-X שלו סדרת ציוצי תמיכה בישראל, שבהן הצהיר כי לישראל זכות קיום, שהמתקפות נגדה חייבות להסתיים, וכי צבא אוגנדה נכון להיכנס למלחמה לצד ישראל.

ב-30 במרץ 2026 פרסם ארגון Human Rights Watch דו"ח, שבו האשים את איראן בשיגור טילים מתפצלים לעבר ריכוזי אוכלוסייה בישראל. השימוש בטילים מסוג זה מנוגד לחוק הבין-לאומי. בדו"ח קבע הארגון כי שימוש בחימוש מצרר באזורים מאוכלסים יוצר סכנה לאזרחים וכי מדובר בהפרה של דיני המלחמה, שעלולה להיחשב כפשע מלחמה. הארגון קבע עוד כי לפחות ארבעה אזרחים נהרגו בתקיפות אלה נכון למועד פרסום הדו"ח. הדו"ח התבסס על ניתוח של כ-50 סרטונים ו-5 תמונות, וכן ראיונות עם עדים לזירות הפגיעה.

ב-31 במרץ, איטליה אסרה על מטוסי צבאיים אמריקאיים, שהיו בדרכם למזרח התיכון בהקשר המלחמה באיראן, לעשות שימוש בבסיס האווירי סיגונלה שבסיציליה. צרפת אסרה על מטוסים אמריקניים המובילים אספקה לישראל לעבור בשטחה. בתגובה החלה ישראל לנתק קשרים ביטחוניים עם צרפת כולל הפסקת כל הרכש הביטחוני ממנה. נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ גינה את עמנואל מקרון, לעג לו ואיים ש"ארצות הברית תזכור זאת".

סין ופקיסטן פרסמו ב-31 במרץ הצעה בת חמש נקודות לסיום המלחמה בין ארצות הברית וישראל לאיראן, ובה קראו להפסקת אש מיידית והבטחת נתיבי השיט, בכללם מצר הורמוז.

35 מדינות, בהן בריטניה, צרפת, גרמניה, איטליה, קנדה, יפן ואיחוד האמירויות הערביות, חתמו על הצהרה הדורשת מאיראן להפסיק את ניסיונותיה לחסום את מצר הורמוז. המדינות גם התחייבו "לתרום למאמצים המתאימים להבטחת מעבר בטוח" בנתיב המים.

ב-2 באפריל הכריזה ארגנטינה על מוחסן טהראני, ממלא מקום שגריר איראן בארגנטינה, כעל פרסונה נון גרטה, והקציבה לו 48 שעות לעזוב את שטח המדינה.

ב-6 באפריל פורסם שפקיסטן גיבשה מתווה דו-שלבי שהועבר לאיראנים ולאמריקנים, הכולל תחילה הפסקת אש מיידית אשר תביא לפתיחתו מחדש של מצר הורמוז, ובהמשך גיבוש הסכם כולל יותר.

מדינות המפרץ יזמו הצעת החלטו במועצת הביטחון שלפיה פעולות איראן במצר הורמוז היוו איום על השלום והביטחון הבין-לאומי. ההצעה נפלה בעקבות וטו של רוסיה והרפובליקה העממית של סין.

ב-8 באפריל, כשעה וחצי לפני תום אולטימטום שיזם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, הוא הודיע שישהה את התקיפות המתוכננות נגד איראן למשך שבועיים, במסגרת מה שהגדיר כ"הפסקת אש דו-צדדית". טראמפ הוסיף כי ההחלטה התקבלה בעקבות בקשתם של בכירי השלטון בפקיסטן, ובכפוף לכך שאיראן תפתח את מצר הורמוז באופן "מלא, מיידי ובטוח". התקבלה מאיראן הצעה בת 10 נקודות שעליה הצדדים היו אמורים לקיים משא ומתן, כאשר לדברי טראמפ, כמעט כל נקודות המחלוקת השונות מהעבר כבר הוסכמו בין ארצות הברית לאיראן. איראן הסכימה להפסקת האש.

לפי דיווח בסוכנות הידיעות AP, איראן ועומאן, שתי המדינות ששוכנות משני עברי המצר, יגבו תשלום על המעבר בו בשבועיים אלה. לפי הדיווח באיראן, העמלות שייגבו ישמשו לשיקום המדינה. וכך, ממצב שבו המעבר במצר הורמוז היה חופשי לחלוטין לפני המלחמה, השיט בו היה כרוך בתשלום באותם השבועיים. עם זאת, ב-CNN דווח על תנועה מועטה בלבד במצר. איראן וארצות הברית מצידן לא התייחסו באופן רשמי להסדר המדווח. עומאן שללה גביית עמלות מצידה. טראמפ אמר כי לבנון אינה חלק מהסכם הפסקת האש. איראן ופקיסטן שללו זאת.

טראמפ ביקש מנתניהו לצמצם את התקיפות בלבנון לקראת משא ומתן עם איראן. באיראן איימו בתגובה על המשך הלחימה בלבנון ואף איימו פרישה מהמשא ומתן ומהפסקת האש. ישראל הודיעה כי היא רוצה לפתוח משא ומתן עם ממשלת לבנון. ב-16 באפריל הודיע נשיא ארצות הברית טראמפ על הפסקת אש בת 10 ימים, אחרי שיחות שקיים עם נשיא לבנון עאון וראש ממשלת ישראל נתניהו. נתניהו אמר לשריו: "טראמפ ביקש, יש לנו אינטרסים עם ארצות הברית". טראמפ הודיע על הארכתה ב-24 באפריל.

ב־10 באפריל ישראל גירשה את הנציגים הספרדים ממפקדת התיאום CMCC בקריית גת, לאחר שורה של התבטאויות אנטי-ציוניות נגד ישראל ולוחמי צה"ל, ו"על רקע האובססיה האנטי-ישראלית של ממשלת ספרד של פדרו סאנצ'ס והפגיעה החמורה באינטרסים של ישראל (וגם של ארצות הברית) כולל במהלך המלחמה נגד איראן".

ב-12 באפריל, לאחר ששיחות בין איראן וארצות הברית הסתיימו ללא הסכמות. טראמפ הודיע כי הצי האמריקאי יטיל מצור ימי על מצר הורמוז.

בריטניה וצרפת קידמו יוזמה לכוח בין-לאומי שיאבטח את נתיבי השיט בהורמוז ויפנה מוקשים – ללא מעורבות של ארצות הברית, ישראל או איראן.

ב-21 באפריל, משרד האוצר האמריקני הודיע על סנקציות חדשות נגד איראן. באותו היום, טראמפ הודיע כי החליט להאריך את הפסקת האש.

### דעת הקהל בארצות הברית

התמיכה בישראל בסקרי מרכז המחקר פיו מ-2022 עד 2026
המבצע ותוצאותיו גרמו לירידה חדה בתמיכה בישראל בארצות הברית. סקר שנערך בארצות הברית כחודש לאחר תחילת המבצע על ידי מרכז המחקר פיו מצא ש-60% מהציבור האמריקאי מחזיק בדעה שלילית על ישראל, ו-59% מהם אינם נותנים אמון בנתניהו ולא סומכים על החלטותיו. בשתי המפלגות הפוליטיות המרכזיות, רוב המבוגרים מתחת לגיל 50 רואים את ישראל ואת נתניהו באור שלילי.

## העורף הישראלי

ב-28 בפברואר 2026, עם פתיחת מבצע "שאגת הארי" נגד איראן, הכריז שר הביטחון ישראל כץ על "מצב מיוחד בעורף" בכל שטח מדינת ישראל, לפי חוק ההתגוננות האזרחית תשי"א-1951. ההכרזה הוארכה למחרת על ידי הממשלה עד ל-12 במרץ 2026, ואושרה יום לאחר מכן על-ידי ועדת החוץ והביטחון של הכנסת. לאחר מכן הוארכה שוב עד 26 במרץ. ההכרזה על מצב מיוחד בעורף איפשרה לכוחות צה"ל להפעיל סמכויות שונות בשטח שנקבע בהכרזה הקשורות בעיקר להגנה כגון פתיחת מקלטים ושהייה בהם. בנוסף לכך, הכרזה על מצב מיוחד בעורף העניקה סמכויות מיוחדות לשרי הממשלה. למשל להוציא צווים בנוגע לעבודה במפעלים חיוניים או במפעלים לשירותים קיומיים, להורות לגופי תקשורת להפסיק את פעילותם, לבצע פעולות מסוימות או להעמיד את המערכות שלהם לרשות כוחות הביטחון.

במהלך מבצע "שאגת הארי" הובעה ביקורת על כשלי הממשלה בהיערכות ומיגון העורף. בוועדה לביקורת המדינה נחשף כי שר האוצר עצר טרם הלחימה תקציב של 140 מיליון שקלים למיגון מוסדות חינוך בצפון, וכי 14% מבתי הספר בישראל נעדרי מיגון כלל. במקביל, מבקר המדינה התריע כי הממשלה הפקירה את ערי הפריפריה שאינן זוכות לפתרונות מיגון מספיקים, וחשף כי דוח מסווג על פערי הגנה אווירית הוגש לממשלה עוד טרם הלחימה.

נוסף על כך, אורן אוזן, יו"ר הנהגת ההורים הארצית, מתח ביקורת על החלטת הממשלה להחזיר את המשק לפעילות בעוד מערכת החינוך מושבתת, החלטה שהותירה הורים ללא פתרון עבור ילדיהם. לפי נתוני הלמ"ס, היעדרות העובדים הובילה לסגירתם הזמנית או החלקית של כרבע מהעסקים בישראל. בנוסף, המגזר העסקי תקף את מתווה הפיצויים והחל"ת של שר האוצר, שדרישותיו הותירו עסקים קטנים ועובדים רבים ללא פיצוי כספי.

## עלות כלכלית

על פי הערכות במערכת הביטחון, העלות הצבאית לישראל במלחמה זו נאמדת בכ-50–60 מיליארד ש"ח. לפי ההערכות הללו, יום לחימה אחד עולה לישראל בממוצע כמיליארד ש"ח, וימי הלחימה הראשונים עלו לה כ-2 עד 3 מיליארד ש"ח ליום. לעומת זאת, על פי משרד האוצר, העלות הכוללת של מבצע שאגת הארי נאמדת ב-35 מיליארד ש"ח. מתוכם 22 מיליארד ש"ח הוצאות צבאיות.

## סיום המלחמה וחתימת מזכר ההבנות

במהלך חודש אפריל 2026, על רקע הלחימה, גבר הלחץ הבין-לאומי לפתיחת נתיבי השיט באזור המפרץ הפרסי. קבוצה של 35 מדינות, ובהן בריטניה, צרפת, גרמניה, איטליה, קנדה, יפן ואיחוד האמירויות הערביות, חתמו על הצהרה משותפת הדורשת מאיראן להפסיק את ניסיונותיה לחסום את מצר הורמוז, והתחייבו לתרום למאמצים הבין-לאומיים להבטחת מעבר בטוח בנתיב המים.

במקביל לחץ דיפלומטי הופעל בזירות נוספות; ב-2 באפריל הכריזה ארגנטינה על ממלא מקום השגריר האיראני בשטחה, מוחסן טהראני, כעל אישיות בלתי רצויה (פרסונה נון גרטה), והקציבה לו 48 שעות לעזוב את המדינה. באותם ימים, מדינות המפרץ יזמו הצעת החלטה במועצת הביטחון של האו"ם, לפיה פעולותיה של איראן במצר הורמוז מהוות איום על השלום והביטחון הבין-לאומי. ההצעה נפלה בעקבות וטו שהטילו רוסיה והרפובליקה העממית של סין.

### הפסקת האש

ב-6 באפריל פורסם כי פקיסטן גיבשה מתווה תיווך דו-שלבי שהועבר לאיראן ולארצות הברית. המתווה כלל בשלב הראשון הפסקת אש מיידית ופתיחה מחדש של מצר הורמוז, ובשלב השני גיבוש הסכם כולל. ב-8 באפריל, כשעה וחצי לפני פקיעת אולטימטום שהציב, הודיע נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ כי הוא משהה את התקיפות המתוכננות נגד איראן למשך שבועיים, במסגרת "הפסקת אש דו-צדדית". לדברי טראמפ, ההחלטה התקבלה בעקבות בקשתם של בכירי הממשל בפקיסטן, ובכפוף לכך שאיראן תפתח את מצר הורמוז באופן מלא ומיידי. איראן נענתה להצעה והגישה מתווה בן 10 נקודות כבסיס למשא ומתן.

במהלך שבועיים אלו, לפי דיווח בסוכנות הידיעות AP, הונהג הסדר זמני לפיו איראן ועומאן, השוכנות משני עברי המצר, יגבו עמלות מעבר מכלי שיט לטובת שיקום נזקי המלחמה. בעוד שעומאן הכחישה רשמית גביית עמלות מצידה, רשת CNN דיווחה על תנועה דלילה בלבד במצר באותה תקופה, ושני הממשלים לא התייחסו להסדר באופן רשמי.

#### ההסלמה הדיפלומטית והזירה הלבנונית

חילוקי דעות התגלעו סביב מעמדה של לבנון בהסכם; הנשיא טראמפ טען כי לבנון אינה חלק מהבנות הפסקת האש, בעוד איראן ופקיסטן שללו קביעה זו. לקראת פתיחת המשא ומתן עם איראן, ביקש טראמפ מראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, לצמצם את תקיפות צה"ל בלבנון. באיראן איימו בתגובה כי המשך הלחימה בלבנון יוביל לפרישתם מההבנות ומהפסקת האש, בעוד ישראל הודיעה כי היא מעוניינת לפתוח במשא ומתן ישיר מול ממשלת לבנון. ב-16 באפריל, לאחר שיחות שקיים עם נשיא לבנון מישל עאון ועם ראש הממשלה נתניהו, הודיע טראמפ על הפסקת אש בת 10 ימים בגזרה הלבנונית. נתניהו נימק את החלטתו בפני שרי הממשלה באומרו: "טראמפ ביקש, יש לנו אינטרסים עם ארצות הברית". הפסקת אש זו הוכרזה כהרחבה ב-24 באפריל.

באותה תקופה חלה מתיחות דיפלומטית גם בין ישראל לאירופה; ב-10 באפריל גירשה ישראל את הנציגים הספרדים ממפקדת התיאום (CMCC) בקריית גת, בעקבות התבטאויות שונות נגד ישראל ולוחמי צה"ל, ועל רקע מה שהוגדר בירושלים כפגיעה באינטרסים הישראליים והאמריקאיים מצד ממשלת ספרד בראשות פדרו סאנצ'ס.

ב-12 באפריל, לאחר שסבב שיחות בין ארצות הברית לאיראן הסתיים ללא הסכמות, הודיע טראמפ כי הצי האמריקאי יטיל מצור ימי על מצר הורמוז. בתגובה, קידמו בריטניה וצרפת יוזמה להקמת כוח בין-לאומי עצמאי לאבטחת נתיבי השיט ופינוי מוקשים, ללא מעורבות של ארצות הברית, ישראל או איראן. ב-21 באפריל הודיע משרד האוצר האמריקני על הטלת סנקציות כלכליות חדשות נגד איראן, ובמקביל הודיע טראמפ על הארכת הפסקת האש.

### מזכר ההבנות של אסלאמאבאד (יוני 2026)

 ערך מורחב – **מזכר ההבנות של אסלאמאבאד**

הנשיא דונלד טראמפ חותם בשם ארצות הברית על מזכר ההבנות של אסלאמאבאד לצד מזכיר המדינה מרקו רוביו בארמון ורסאי בפריז בעת ביקורו בצרפת במהלך פסגת ה-G7, ב-17 ביוני 2026
המשא ומתן הממושך שנוהל באסלאמאבאד בהתאם לעקרונות הפסקת האש של חודש אפריל, ובתיווכן של פקיסטן, קטר, ערב הסעודית וטורקיה, הבשיל לכדי הסכם בחודש יוני. ב-12 ביוני 2026 הודיע ראש ממשלת פקיסטן, שהבז שריף, כי ארצות הברית ואיראן הגיעו להסכמה על נוסח סופי לסיום המלחמה. ב-14 ביוני נחתם מזכר ההבנות באופן דיגיטלי על ידי נציגי שתי המדינות, ודבר החתימה פורסם למחרת בהצהרה רשמית של סגן נשיא ארצות הברית, ג'יי. די. ואנס.

מזכר ההבנות נחתם על רקע לחצים פנימיים ובין-לאומיים כבדים שבהם היה נתון ממשל טראמפ, עקב השפעותיה הכלכליות של המלחמה על ענף האנרגיה הגלובלי ומחירי הדלק לצרכן האמריקאי, שחצו את רף ה-4 דולרים לגלון. על פי דיווחים בתקשורת באותה עת, הנשיא טראמפ הביע חשש כי ההאטה הכלכלית העולמית תפגע במורשתו ההיסטורית, והשווה את מעמדו לזה של הרברט הובר בתקופת השפל הגדול.

ב-18 ביוני 2026, במהלך ביקורו הממלכתי של הנשיא טראמפ בצרפת לרגל ועידת מנהיגי ה-G7, נערך טקס חתימה פיזי בארמון ורסאי – באותו האתר שבו נחתם חוזה ורסאי בשנת 1919, אשר הביא לסיומה של מלחמת העולם הראשונה. למחרת, ב-19 ביוני, נערך טקס חתימה בילטרלי רשמי בז'נבה שבשווייץ, בהשתתפות סגן הנשיא ואנס ושליחי הממשל האמריקאי סטיב ויטקוף וג'ארד קושנר, ומולם יו"ר הפרלמנט האיראני, מוחמד באקר קאליבאף.

## ראו גם

* מלחמת חרבות ברזל
* סדר הכוחות במבצע שאגת הארי
* המשבר הפנימי באיראן
* העימותים במפרץ הפרסי (2019–הווה)
* חסימת האינטרנט באיראן (2026)
* מבצע עם כלביא

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מבצע שאגת הארי** בוויקישיתוף
* תמונת מצב ונתונים על מבצע שאגת הארי, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי
* מפה עם עדכוני המלחמה, Live Universal Awareness Map
* אור הלר, אלון בן דוד, מוריה אסרף, מצב חירום ברחבי הארץ: ישראל וארה"ב פתחו במתקפת מנע באיראן, באתר חדשות 13, 28 בפברואר 2026
* מפת יעדי התקיפה באיראן: גרעין, טילים ומוקדי המשטר - עדכון חי, באתר מאקו, 28 בפברואר 2026
* אסף רוזנצוייג, ספיר ליפקין, קרן בצלאל, ראנם אבראהים, מלחמה במזרח התיכון: איראן תקפה בסיסים אמריקניים ומדינות במפרץ; בחריין, כווית - וגם סעודיה תחת אש, באתר מאקו, 28 בפברואר 2026
* איתי בלומנטל רועי שרון, 200 מטוסי קרב, 500 מטרות: מטס התקיפה הגדול בתולדות צה"ל, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 28 בפברואר 2026
* ברק רביד, 60 ימים, שני מסלולים: כך החליט טראמפ על מלחמה עם איראן, באתר מאקו, 1 במרץ 2026
* רון קריסי, צוללות, מטוסים וטילים: כל מה שידוע על הפעולה האמריקנית באיראן, באתר ynet, 2 במרץ 2026
* מאיה סנדלר, ליה אפשטין, זה מה שאפשר לגלות על המטוסים שסללו את כל הדרך לשמי טהראן, באתר צה"ל, 5 במרץ 2026
* מנחם רהט, למה נקרא המבצע "שאגת הארי"?, באתר ערוץ 7, 5 במרץ 2026
* קובי ברדה,  דוקטרינת טראמפ: כיצד דונאלד טראמפ תופס את העימות עם איראן?, סרטון באתר יוטיוב, 13 במרץ 2026
* Joint Statement of 19 Organizations and Parties of Oppressed and Occupied Nations under the Rule of the Occupying Regime of the Islamic Republic of Iran |, ‏2026-01-12
* החיסולים הגדולים במבצע 'שאגת הארי', באתר צה"ל, 16 במרץ 2026
* CENTCOM Commander Provides Update on Operation Epic Fury, סרטון בערוץ "U.S. Central Command", באתר יוטיוב (אורך: 4:38), 16 במרץ 2026
* יותם רוזנפלד, ‏החימושים, הגיחות, המטרות - ומטס "בראשית", באתר חיל האוויר הישראלי, 19 במרץ 2026
* ברק רביד, טראמפ שוקל להשתלט על האי ח'ארג כדי לאלץ את איראן לפתוח את מצר הורמוז, באתר מאקו, 20 במרץ 2026
* רון בן ישי, טראמפ מדבר על מו"מ, אבל מכין מקל גדול מאחורי הגב, באתר ynet, 26 במרץ 2026
* רון בן ישי, המטרה: לקבור את האורניום - במקום לחלץ אותו | מאחורי התקיפה החריגה באיספהאן, באתר ynet, 31 במרץ 2026
* אוריה בר-מאיר, ‏מטרות המלחמה עמומות למדי. מומחים מסבירים: זה לא במקרה, באתר גלובס, 7 באפריל 2026
* בר פלג ואבי שרף, 650 טילים, 24 הרוגים ומעל 7,000 פצועים: סיכום 40 ימי מלחמה עם איראן, באתר הארץ, 8 באפריל 2026
* סער הס, 7 דקות, 0 מילים: היעד המרכזי שנעלם מהצהרת נתניהו, באתר ynet, 9 באפריל 2026
* טל אמודאי, המלחמה בתמונות: כך נראו 40 ימי מבצע "שאגת הארי" - יום אחרי יום, באתר ynet, 11 באפריל 2026
* נינה פוקס, "נעים קאסם מטרה, הכפרים ייהרסו במודל חאן יונס": ההצהרות - והמציאות, באתר ynet, 17 באפריל 2026
* סיכום מיוחד של 'שאגת הארי' עד כה - הנתונים וההישגים המרכזיים, באתר צה"ל, 17 באפריל 2026
* נחום ברנע, רונן ברגמן, הניצחון המוחלט שלא היה: כך טורפד (בינתיים) המבצע להפלת המשטר האיראני, באתר ynet, 23 באפריל 2026
* סעיף אחר סעיף: קראו את מזכר ההבנות המלא בין ארה"ב לאיראן, באתר ynet, 17 ביוני 2026

## ביאורים

## הערות שוליים