# חוק וצדק

חוק וצדק
Prawo i Sprawiedliwość|
מדינה | פולין פולין |
|
מייסד | לך קצ'ינסקי, ירוסלב קצ'ינסקי, Ludwik Dorn  |
|
מנהיגים |
ירוסלב קצ'ינסקי |
|
תקופת הפעילות |
2001–הווה (כ־25 שנים) |
|
אידאולוגיות |
שמרנות חברתית, קלריקליזם, אירוסקפטיות, גרמנופוביה, פופוליזם ימני, רוסופוביה |
|
מטה |
רחוב נובוגרודסקה 84/86,  ורשה |
|
מיקום במפה הפוליטית |
ימין |
|
ארגונים בינלאומיים |
השמרנים והרפורמיסטים האירופים, ברית השמרנים והרפורמיסטים האירופים  |
|
נציגויות בפרלמנטים |
|
חברי פרלמנט | 34 (הסנאט של פולין), 180 (נכון ל־9 ביוני 2025) (סיים)  |
|
pis.org.pl |
|   |

**חוק וצדק** (בפולנית: **Prawo i Sprawiedliwość** או PiS) היא מפלגה ימנית-שמרנית פולנית. היא החזיקה בשלטון בין השנים 2015–2023. המפלגה חברה בברית "השמרנים והרפורמיסטים האירופאים" בפרלמנט האירופי.

## היסטוריה

"חוק וצדק" נוסדה בשנת 2001 על ידי התאומים לך וירוסלב קצ'ינסקי. בבחירות 2005 תפסה את המקום הראשון עם 27.0% מהקולות, מה שהקנה לה 155 מתוך 460 מושבים בפרלמנט. והיא הרכיבה את הממשלה באמצעות קואליציה עם שתי מפלגות זוטרות, "מפלגת ההגנה העצמית של הרפובליקה של פולין" מפלגה לאומנית-קתולית קיצונית ו"ליגת המשפחות הפולניות" מפלגה שהוקמה בידי כמה אנשי עסקים (שתי המפלגות נטמעו אחר כך בתוך "חוק וצדק", שמפלגת "ליגת המשפחות הפולניות" פורקה לחלוטין). באוקטובר אותה שנה. נבחר לך קצ'ינסקי לתפקיד נשיא פולין, כשהוא גובר על דונלד טוסק, ונכנס לתפקידו ב-23 בדצמבר 2005, כאשר הושבע בפני האספה הלאומית אמר שחזונו הוא: "להסיט את פולין מהדרך שצעדה בה בעקבות המשטרים במערב אירופה", שלדעתו "הרחיקו את העם ממסורת בת אלף שנה ומעברו הפטריוטי".

בשנת 2007 הייתה המפלגה למפלגת האופוזיציה, לאחר פיזור הפרלמנט ועריכת בחירות בזק, בעקבות שערוריות שחיתות בממשלה ויחסים מתוחים עם האיחוד האירופי. מפלגת "המצע האזרחי" בראשות דונלד טוסק ניצחה בבחירות לפרלמנט וזכתה ב-44% מהקולות, בעוד מפלגת החוק והצדק קיבלה רק כ-30% מהקולות. מפלגת האיכרים, השותפה המועדפת על "המצע האזרחי" להקמת קואליציה, זכתה לפי בכ-8% - דבר שאפשר לשתי המפלגות רוב בפרלמנט.

ב-10 באפריל 2010, מספר בכירים במפלגה, בהם לך קצ'ינסקי נהרגו בתאונת מטוס ב-2010. בבחירות לנשיאות פולין שנערכו ב-20 ביוני 2010 לאחר מותו של לך הכריז ירוסלב על התמודדותו. הוא זכה ב-36.46% מקולות המצביעים בסיבוב הראשון, אך הפסיד בסיבוב השני שנערך ב-4 ביולי ליריבו ברוניסלב קומורובסקי.

לקראת בחירות 2015 מינה ירוסלב קצ'ינסקי, הידוע כשמרן אדוק, פוליטיקאית מתונה ממנו למועמדת לראשות הממשלה. ביאטה שידלו, בתקווה שתמשוך מצביעים שאינם מרוצים מהממשלה היוצאת, הפרו־אירופית. מפלגת "החוק והצדק" ניצחה בבחירות הכללית ווזכתה ל-39.1% מקולות הבוחרים, ואילו מפלגת השלטון "המצע האזרחי" התרסקה וזכתה ל-23.4% בלבד. בבחירות לנשיאות התמודד חבר המפלגה אנדז'יי דודה מול הנשיא המכן ברוניסלב קומורובסקי. בסיבוב הראשון זכה ב-34.5% מהקולות, בעוד יריבו זכה ב-33.1%, אולם כיוון שאף אחד מהמתמודדים לא צבר תמיכה של יותר מ-50%, נערך סיבוב שני ב-25 במאי. בסיומו זכה דודה בכ-51% מהקולות, וקומורובסקי ב-48%.

בדצמבר 2017, ממשלת פולין בראשותה של "חוק וצדק" החליטה להעביר סדרת רפורמות שמטרתן להעניק לה שליטה מוחלטת על כל מוסדות השלטון, התקשורת ובעיקר בתי המשפט. כולל חוק שהפך את בתי המשפט בפולין לכפופים לממשלה המקומית. חוק שקובע כי פוליטיקאים יוכלו לבחור את חברי 'המועצה הארצית השופטת' הממנה את שופטי בית המשפט החוקתי בפולין. בנוסף, מאפשר החוק לבית המשפט העליון בפולין "לבצע ביקורות חריגות על החלטות של ערכאות נמוכות יותר, לרבות כאלו שהתקבלו לאורך 20 השנים האחרונות". סעיף נוסף קבע כי גיל הפרישה של שופטים ירד מגיל 70 לגיל 65, כך שכמעט 40% מהשופטים המכהנים בבית המשפט העליון בפולין אולצו להיפרד מתפקידם. מנהיגי האופוזיציה בתגובה אמרו ש "המפלגה בדרך להשלטת משטר דיקטטורי בפולין". בנוסף השתלטה על כלי התקשורת הממשלתיים (תחנות רדיו וטלוויזיה), שהחלו לשדר תעמולה אגרסיבית בזכות הערכים השמרניים והאידאולוגיה הלאומנית של המפלגה. והוגבלה נוכחות התקשורת בפרלמנט.

בינואר 2018, אישר הפרלמנט הפולני את הצעת חוק שיזמה המפלגה שאוסרת לייחס "לעם הפולני או לממשלת פולין" אחריות לרצח העם היהודי, וכן תאסור על שימוש בביטוי "מחנה השמדה פולני". החוק עורר סערה בישראל ובעולם. החוק תוקן ביולי 2018, לאחר שראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו וראש ממשלת פולין יצאו בהצרה משותפת בה אמרו:"אנו דוחים את הניסיונות להאשים את פולין או את האומה הפולנית בכללותה בזוועות שבוצעו על ידי הנאצים ומשתפי הפעולה שלהם מאומות שונות".

בבחירות 2019, המפלגה קיבלה כמעט 44% מקולות הבוחרים. מפלגת הימין הקיצוני "קונפדרציה", בעלת אידאולוגיה בעלת מאפיינים אנטישמיים, איסלאמופובים והומופובים, קיבלה כ-7% מהקולות ותמכה ב"חוק וצדק" בהקמת הממשלה. מיד לאחר שזכתה בבחירות החלה המפלגה ברפורמה במערכת המשפט של פולין. עיקרה של הרפורמה כללה: הענקת שליטה רבה יותר לממשלה על הרשות השופטת, שינוי בדרך מינוי השופטים, והקמת לשכת משמעת לשופטים בעלת סמכות לפטרם. בתגובה האיחוד האירופי טען כי רפורמות אלו חותרות תחת עצמאות בתי המשפט, ומפרים את ההתחייבות של פולין לשמור על שלטון החוק, שהייתה תנאי להצטרפותה לאיחוד האירופי. ביוני 2023 קבע בית הדין האירופי לצדק כי הרפורמה המשפטית שהנהיגה מפלגת "חוק וצדק" מנוגדת לדין האיחוד.

ביולי 2020, זכה אנדז'יי דודה לכהונה שנייה כנשיא פולין, לאחר שניצח בבחירות את ראש העיר ורשה רפאל צ'אסקובסקי. דודה זכה ברוב של 51.2%, לעומת 48.8% של יריבו.

בפברואר 2021, הציעה ממשלת פולין להטיל מס על פרסום בכלי התקשורת הפרטיים במדינה. מנהיגי מפלגת "חוק וצדק" טענו שלחברות תקשורת זרות יש יותר מדי השפעה בפולין, בעוד שמבקרי הממשלה טענו שהמפלגה רוצה להגביר את השליטה על המדינה. החברות המוחות טוענות כי המס ייצור אי-שוויון נוסף בין כלי תקשורת ממשלתיים ופרטיים, וכי זאת תהיה פגיעה נוספת בעצמאותן.

מאז מאי 2021 המפלגה עומדת בראש גוש פוליטי הימין המאוחד.

באוגוסט 2021, הפרלמנט של פולין העביר חוק חדש שהגביל את הבעלות הזרה על כלי תקשורת במדינה. הממשלה התקשתה לקיים הצבעה אחרי שאיבדה את הרוב הקואליציוני שלה. ראש הממשלה וחבר המפלגה מטאוש מורבייצקי פיטר את סגנו, ירוסלב גווין, שהתנגד לחוק ועומד בראש מפלגת "הסכם" שהייתה חברה בקואליציה השלטת. הממשלה האשימה אותו ב"פגיעה באמון" והיא נאלצה להסתדר ללא 13 המחוקקים שלה, ולהנהיג ממשלת מיעוט. החוק הפולני נחקק באותו הערב שבו אושר בפרלמנט גם החוק שיקשה על יהודים לתבוע בחזרה רכוש שנגזל על-ידי הנאצים ולא הושב להם על-ידי פולין אחרי מלחמת העולם השנייה.

בבחירות שנערכו ב-15 באוקטובר 2023 המפלגה השיגה את מספר המושבים הגבוה ביותר מבין המפלגות (165 מתוך 460ׂׂׂׂ), אך לא הצליחה להרכיב ממשלה. מנהיג האופוזיציה דונלד טוסק לקח על עצמו את המשימה והקים קואליציה ליברלית, שזכתה בהצבעת אמון בפרלמנט.

## אידאולוגיה

המפלגה היא בעלת אידאולוגיה שמרנית, לאומנית, ודתית קתולית. ומקדמת באופן פעיל מדיניות שמרניות בנושאים חברתיים ומוסריים, כולל התנגדות להפלות, התנגדות לנישואים חד מיניים, המתת חסד, מחקר בתאי גזע עובריים והפריה חוץ גופית. המפלגה גם מתנגדת לקליטת הגירה ומבקשי מקלט, במיוחד בעקבות מלחמת האזרחים באוקראינה, ומשבר ההגירה באירופה. ב-2016 הודיעה שלא תסכים לקבל אלפי מבקשי מקלט במסגרת תוכנית המכסות שנקבעה על ידי האיחוד האירופאי. מפלגת החוק והצדק של פולין היא מפלגה אירו-סקפטית.

המדיניות הכלכלית של המפלגה דוגלת במעורבת המדינה בכלכלה כולל הלאמה של בנקים ומפעלי תעשייה, כלכלה ריכוזית, התנגדות לכלכלת השוק, ותמיכה ממשלתית בעידוד הילודה באמצעות קצבאות ומענקים.

במאי 2019, אושרה במועצת העיר קרשניק, הנשלטת בידי "חוק וצדק", הצעה לסדר היום להכריז על העיר כאזור חופשי מלהט"ב כדי להגן על עצמה מפני "קיצוניים ששואפים למהפכה תרבותית". בעקבות קרשניק שש ערים נוספות, ומאה רשויות מקומית בפולין, הנשלטות בידי חברי "חוק וצדק" הוכרזו "אזור חופשי מלהט"ב".

בקיץ 2020, קידמה המפלגה "מצע למען ערכי המשפחה" לקראת הבחירות לנשיאות. נשיא פולין, אנדז'יי דודה, נשבע "להגן על ילדים מפני אידאולוגיה להט"בית". דודה, שזוכה לתמיכתה של "חוק וצדק", התחייב במצע החדש לא לתמוך בנישואי זוגות חד־מיניים או באימוץ ילדים בידי משפחות גאות. בסעיף אחר שהוא קורא "לאסור הפצת אידאולוגיה להט"בית בבתי ספר ובמוסדות ציבור".

ביולי 2020, הודיעה ממשלת פולין על פרישה מאמנת איסטנבול (האמנה למניעה ומאבק באלימות כלפי נשים ואלימות במשפחה). שר המשפטים אמר שהאמנה היא "המצאה פמיניסטית שנועדה להצדיק אידאולוגיה גאה, ו"נוגדת את הערכים השמרנים של פולין".

בינואר 2021, נכנס לתוקף האיסור הכמעט מוחלט נגד הפלות בפולין שקידמה המפלגה במשך מספר שנים. האיסור נכנס לתוקף שלושה חודשים לאחר שבית המשפט העליון במדינה פסק שהפסקת הריון במקרה של מומים בעובר איננה חוקתית.

במרץ 2021, לאחר שהצליחה למנוע מזוגות להט"בים לאמץ ילדים ביחד, קידמה מפלגת "החוק והצדק" הצעת חוק חדשה המבקשת לאסור על להט"בים גם כהורים יחידנים. לאחר אך שכמה משפחות של זוגות להט"בים הצליחו לעקוף את ההגבלה על אימוץ, בכך שאחד או אחת מבני או בנות הזוג אימצו ילד באופן יחידני.

## הישגים במערכות הבחירות

### סיים

| שנה | # קולות | % מסך הקולות | # מושבים | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1,236,787 | 9.5 (#4) | 44 / 460 |  |
| 2005 | 3,185,714 | **27.0 (#1)** | 155 / 460 |  111 |
| 2007 | 5,183,477 | 32.1 (#2) | 166 / 460 |  11 |
| 2011 | 4,295,016 | 29.9 (#2) | 157 / 460 |  9 |
| 2015 | 5,711,687 | **37.6 (#1)** | 235 / 460 |  78 |
| 2019 | 8,051,935 | **43.6 (#1)** | 235 / 460 |  |
| 2023 | 7,640,854 | **35.4 (#1)** | 165 / 460 |  |

### סנאט

| שנה | # מושבים | +/– |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 0 / 100 |  |
| כחלק מהקואליציה של הסנאט של 2001 אשר זכה ב-15 מושבים. |
| 2005 | 49 / 100 |  49 |
| 2007 | 39 / 100 |  10 |
| 2011 | 31 מתוך 100 |  8 |
| 2015 | 61 / 100 |  30 |
| 2019 | 48 / 100 |  13 |
| 2023 | 29 / 100 |  9 |

### הפרלמנט האירופי

| שנה | # קולות | % מסך הקולות | # מושבים | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 771,858 | 12.7 (#3) | 7 / 54 |  |
| 2009 | 2,017,607 | 27.4 (#2) | 15 / 50 |  8 |
| 2014 | 2,246,870 | 31.8 (#2) | 19 / 51 |  4 |
| 2019 | 6,192,780 | **45.38 (#1)** | 27 / 51 |  8 |
| 2024 | 4,253,169 | **36.16 (#2)** | 18 / 53 |  8 |

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **חוק וצדק** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של חוק וצדק (בפולנית)

* חוק וצדק, ברשת החברתית פייסבוק
* חוק וצדק, ברשת החברתית X (טוויטר)
* חוק וצדק, ברשת החברתית אינסטגרם
* חוק וצדק, סרטונים בערוץ היוטיוב
* חוק וצדק, באתר פליקר
* נתי יפת, קריסת בית המשפט לחוקה בפולין - צעד אחר צעד, באתר זמן ישראל, 20 ביוני 2019
* ערב הבחירות בפולין, האדם החשוב ביותר במדינה הוא זה שבכלל לא מתמודד, באתר הארץ, 25 בספטמבר 2019
* פולין: המפלגה שהתעמתה עם ישראל בדרך לניצחון בבחירות, באתר ynet, 14 באוקטובר 2019
* פולין: החזרת רכוש היהודים הפכה לסוגיה בקמפיין הבחירות, באתר וואלה, 16 ביוני 2020
* אי־פי ורויטרס, ממשלת פולין מפצירה באופוזיציה — עִזרו לנו לשחרר את כספי האיחוד האירופי, באתר הארץ, 14 בדצמבר 2022
* סדרת הכתבות | דמוקרטיה.סוף, רשימת השמעה, באתר יוטיוב‏ (10 חלקים) בערוץ תאגיד השידור הישראלי
* ליאם הור, אחרי שמונה שנות שלטון שמרני, פולין מגלה כמה קשה להחזיר את הדמוקרטיה למדינה, באתר הארץ, 29 באפריל 2024
* ניו יורק טיימס, המקרה של פולין מלמד לקח חשוב: לדמוקרטיות קשה להשתקם מפגיעה בשלטון החוק, באתר הארץ, 24 בנובמבר 2024
* עופר אדרת ומיכאל האוזר טוב, הפולנים הצילו את הדמוקרטיה בארצם. איך הם עשו זאת, והאם זה אפשרי בישראל?, באתר הארץ, 24 בפברואר 2025

## הערות שוליים