Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# הופעה

הופעה חיה של הלהקה "Cowboy Mouth" בשנת 2007.
**הופעה**, בתחום אמנויות הבמה, הוא אירוע שבו אמן (שחקן, זמר, רקדן וכדומה) או קבוצה של אמנים, מציגים יצירה (או יצירות) בפני קהל. בדרך כלל, האמנים עורכים חזרות קודם לכן. לאחר ההופעה, נהוג כי הקהל מביע את שביעות רצונו מההופעה, באמצעות מחיאות כפיים (אם כי נוהג זה הוא תלוי תרבות, ומשתנה ממקום למקום).

לפעמים הקו המפריד בין השחקן לבין הקהל עשוי להיות מטושטש, כמו למשל ביצירות שמשלבות "השתתפות קהל" שבהן צופים בקהל (חלקם או כולם) מעורבים בהפקה (לדוגמה: הופעה של קוסם, שמעלה לבמה מתנדב מהקהל או סטדנאפיסט שמקיים דיאלוג עם צופה).

הופעות תיאטרון מתקיימות, לרוב, אחת ליום, או במרווחים קבועים אחרים. הופעות יכולות להיות מוצגות בחללים המיועדים לכך (כמו אולם תיאטרון או קונצרט ואף ברים של הופעות), או בחלל לא קונבנציונלי, כגון תחנת רכבת תחתית, ברחוב, באירועים מיוחדים במסעדות או במקומות שונים (חתונות, מפגשים משפחתיים) או בבית מגורים של מישהו.

## סוגות

הופעה של הכנר האיטלקי סלבטורה גרקו.
הופעה של השחקנית והזמרת קריסטין צ'נוות', מבצעת את המנון ארצות הברית בתחילת משחק בייסבול.
דוגמאות לסוגות של הופעות:

### ריקוד

* בלט
* מחול

### מוזיקה ותיאטרון מוזיקלי

* מופע רחוב
* קונצרט
* מחזמר
* אופרה
* אופרטה
* רסיטל

הופעות מוזיקליות, כגון קונצרט או רסיטל, מתקיימות לרוב באולמות קונצרטים או במקום פתוח, ועשויים לדרוש מהקהל לשמור על שקט במהלך ההופעה, או לחלופין - לעודד את הקהל לשיר ולרקוד ביחד עם המוזיקה.

### משחק ותיאטרון

* מחזה
* פנטומימה
* סטנד-אפ
* להטוטנות

### שונות

* קרקס
* מיצג
* מופע קסמים

## הופעות חיות

הופעה חיה של הלהקה מוניקה סקס.
בהופעות חיות (מוזיקה, תיאטרון, מחול, אופרה ועוד) מקובל להשתמש בציוד ובשירותים שונים, כגון: תפאורה, תאורה, הגברה, וידאו, אפקטים מיוחדים, תחבורה, תלבושות, איפור ועוד, על מנת לשכנע את היושבים בקהל שאין שום מקום אחר, בו היו מעדיפים להיות באותו הרגע. להופעות חיות יש היסטוריה ארוכה של שימוש בתאורה, הגברה, תלבושות ועוד, ולאורך השנים נעשו שימושים בטכניקות ובטכנולוגיות שונות, הקשורים והתלויים זה בזה, על מנת להעצים את האפקט של ההופעה החיה.

## ביבליוגרפיה

* Espartaco Carlos, *Eduardo Sanguinetti: The Experience of Limits*,(Ediciones de Arte Gaglianone, first published 1989) ISBN 950-9004-98-7.
* Philip V. Bohlman, Marcello Sorce Keller, and Loris Azzaroni (eds.), *Musical Anthropology of the Mediterranean: Interpretation, Performance, Identity*, Bologna, Edizioni Clueb – Cooperativa Libraria Universitaria Editrice, 2009.
* Platz, F.; Kopiez, R. (2013). "When the first impression counts: Music performers, audience, and the evaluation of stage entrance behavior". *Musicae Scientiae*. 17, No. 2: 167–197. doi:10.1177/1029864913486369.

## ראו גם

* בידור
* אלבום הופעה

## לקריאה נוספת

* "Projected Scenery Effects" in Burris-Meyer and Cole, *Scenery For The Theatre* (Little, Brown and Co. 1938, pp. 246-7).
* Wilfred, T., *Projected Scenery: A Technical Manual* (1965).
*  (archive copy of the webpage)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **הופעה** בוויקישיתוף
## הערות שוליים
# אולימפיאדת לייק פלאסיד (1932)

אולימפיאדת החורף לייק פלאסיד 1932|  |
|
עיר מארחת |
לייק פלאסיד, ניו יורק, ארצות הברית |
|
מדינות משתתפות |
17 |
|
ספורטאים משתתפים |
252 |
|
תחרויות |
14 תחרויות ב-4 ענפים |
|
טקס הפתיחה |
4 בפברואר 1932 |
|
טקס הנעילה |
15 בפברואר 1932 |
|
נפתח רשמית על ידי |
פרנקלין רוזוולט |
|
השביע את המשתתפים |
ג'ק שיא |
|
האצטדיון הראשי |
משטח ההחלקה של לייק פלאסיד, לייק פלאסיד |
|
הערים שהתמודדו על האירוח |
אוסלו, מונטריאול, אגם טאהו, דולות, דנוור, הר דוב, עמק יוסמטי, מיניאפוליס |
|
→ אולימפיאדת סנט מוריץ (1928)
אולימפיאדת גרמיש-פרטנקירכן (1936) ←
 |

**אולימפיאדת החורף ה-3** נערכה מ-4 בפברואר עד 15 בפברואר 1932 בעיר לייק פלאסיד שבמדינת ניו יורק, בארצות הברית.

באולימפיאדה זו השתתפו ספורטאים מ-17 מדינות.

## מדליות

| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | **ארצות הברית ארצות הברית (מארחת)** | 6 | 4 | 2 | 12 |
| 2 | נורווגיה נורווגיה | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 3 | קנדה קנדה | 1 | 1 | 5 | 7 |
| 4 | שוודיה שוודיה | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 5 | פינלנד פינלנד | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6 | אוסטריה אוסטריה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 7 | צרפת צרפת | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 8 | שווייץ שווייץ | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 | גרמניה גרמניה | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 10 | הונגריה הונגריה | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  |  |  |  |  |  |
| סך הכל | 14 | 14 | 14 | 42 |

## ראו גם

* יהודים באולימפיאדת לייק פלאסיד

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אולימפיאדת לייק פלאסיד** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של אולימפיאדת לייק פלאסיד (באנגלית)
* אולימפיאדת לייק פלאסיד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* משחקים אולימפיים בלייק פלאסים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# סמל טורקיה

סמל טורקיה
Türkiye Cumhuriyeti'nin ulusal arması|  |
| סמל טורקיה |
|
גרסאות |
|  |
|
סמל נשיא טורקיה |
|
פרטים |
|
המחזיק בסמל |
טורקיה  |
|
תאריך אימוץ |
1923 |
|
פרטים נוספים |
|
גרסאות קודמות |  |
|
שימוש |
דרכונים ומסמכי ממשלה |
|   |

**סמל טורקיה** (טורקית: **Türkiye Arması**) הוא חצי סהר וכוכב אדומים המופיעים גם בדגל טורקיה, אך בצבע לבן. לסמל אין מעמד רשמי בטורקיה, אולם הוא מופיע על תעודות זהות ודרכונים רשמיים של המדינה.

סמל המדינה מעוצב בצורה המזכירה את סמל האימפריה העות'מאנית. מעמדו של הסמל אינו מוסדר בחוק.

## ראו גם

* סמל האימפריה העות'מאנית

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סמל טורקיה** בוויקישיתוף

 ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# איראנים

איראנים
مردمان ایرانی‌تبار|     |
| **שורה עליונה**: כורש הגדול · ג'לאל א-דין רומי · אבן סינא **שורה שנייה**: עבאס שאה הראשון · עומר ח'יאם · שירין עבאדי **שורה שלישית**: עלי ח'אמנאי · רזא שאה פהלווי · רוחאללה ח'ומייני **שורה תחתונה**: פארה דיבה · מוחמד רזא שאה פהלווי · לילא חאתמי |
|
אוכלוסייה |
|
210–235 מיליון לערך |
|
ריכוזי אוכלוסייה עיקריים |
|
מערב אסיה, אנטוליה, אוסטיה, מרכז אסיה, מערב שינג'יאנג, ואזור דרום-מערב אסיה |
|
שפות |
|
שפות איראניות |
|
דת |
|
אסלאם (סוני ושיעי), נצרות, חסרי-דת, זורואסטריות, בהאיזם, אוטסדין ויזידיזם. קיימות גם קהילות יהודיות הדוברות שפות איראניות. |

השטח ההיסטורי בו חיו העמים האיראניים השונים
**העמים האיראניים** (בפרסית: **مردمان ایرانی‌تبار**) הם קבוצה אתנית-לשונית  הודו-אירופית מגוונת, הכוללת עמים שונים שדוברים שפות איראניות. העמים האיראניים מתגוררים כיום בעיקר באזור המזרחי של המזרח התיכון, באזור מרכז אסיה, בקווקז ובחלקים של תת-היבשת ההודית.

האיראנים הפכו לקבוצה נפרדת בסביבות אמצע האלף ה-2 לפנה"ס. בשיא ההתפשטות שלהם באמצע האלף ה-1 לפנה"ס הם שלטו על אזור נרחב, שהשתרע על פני כל הערבה האירואסית, מן המישור ההונגרי הגדול במערב ועד רמת אורדוס במזרח. האימפריות האיראניות המערביות בדרום כבשו חלק גדול מן העולם העתיק במהלך המאה ה-6 לפנה"ס, והותירו אחריהם מורשת תרבותית חשובה. האימפריות האיראניות המזרחיות מילאו תפקיד מכריע בפיתוח של דרך המשי.

באלף ה-1 לפנה"ס הצטמצם השטח בו שלטו האימפריות האיראניות, כתוצאה מהתרחבויות של האזורים שהיו בשליטה סלאבית, גרמאנית, טורקית ומונגולית.

העם האיראני הידוע ביותר כיום הם הפרסים, עמים איראניים מודרניים אחרים כוללים את הבלוצ'ים, הג'ילקים, הערבים האיראנים, הכורדים, הלורים, המאזנדאנים, האוסטים, הפאמירים, הפשטונים, הטג'יקים, הטלישים, הוואקים והיאגנובים. רובם נמצאים כיום באזור הרמה האיראנית, המשתרעת מן הקווקז שבצפון ועד המפרץ הפרסי שבדרום ומטורקיה במערב ועד שינג'יאנג במזרח.

## ראו גם

* פרסים

## לקריאה נוספת

* Waldman, Carl; Mason, Catherine (2006). *Encyclopedia of European Peoples*. Infobase Publishing. ISBN 978-1438129181.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **איראנים** בוויקישיתוף
## הערות שוליים
# ליברליזם קלאסי

**ליברליזם קלאסי** (באנגלית: **Classical Liberalism**) היא אסכולה חברתית, מדינית, פילוסופית ופוליטית, שבליבה נמצאים עקרונות חירויות הפרט והיא בעלת תפקיד משמעותי בעיצוב של העולם המערבי ממגוון בחינות, ממדינית ועד חברתית. מתוך הליברליזם הקלאסי המוקדם שפרח מבחינה אידאולוגית במאה ה-18, התפתחו התורות המדיניות והחברתיות של שמרנות וליברליזם. בין העקרונות שמקורם בליברליזם קלאסי נמצאות אבני היסוד של דמוקרטיה ורפובליקה מודרניים ומונרכיה חוקתית, כגון הפרדת הרשויות ושקיפות ממשלתית. המהפכה המהוללת ומגילת הזכויות שנחקקה בעקבותיה, כמו גם המהפכה האמריקאית וחוקת ארצות הברית שנוסחה בעקבותיה, מבוססות על עקרונות הליברליזם הקלאסי.

בין ההוגים המוקדמים של הליברליזם הקלאסי ניתן למנות אישים כגון ג'ון לוק, אדם סמית, דייוויד יום ואדמונד ברק. האבות המייסדים של ארצות הברית, ובהם אלכסנדר המילטון, ג'יימס מדיסון ותומאס ג'פרסון היו כולם הוגים ליברלים קלאסיים. לסיעה רדיקלית של הליברליזם הקלאסי, שעיקרה התבסס על הוגים צרפתים שנטו לאוטופיה כגון ז'אן-ז'אק רוסו, הייתה השפעה מכרעת על פריצתה ועל מהלכה של המהפכה הצרפתית ותוצאותיה. הוגים מאוחרים, מן המאה ה-20, כוללים את הוגי האסכולה האוסטרית ואסכולת שיקגו בכלכלה, כגון פרידריך האייק, לודוויג פון מיזס ומילטון פרידמן.

## לקריאה נוספת

* דייוויד יום, **מחקר בדבר בינת האדם**, מאנגלית: גיא אלגת, רסלינג, 2008
* דייוויד יום, **מסכת על טבע האדם**, מאנגלית: יפתח בריל, הוצאת שלם, 2013
* דייוויד יום, **כעין היסטוריה של חיי**, מאנגלית: אביעד שטיר, דחק, כרך י"ב, 2020
* ג'ון לוק, **מסה על שכל האדם**, מאנגלית יוסף אור, הוצאת מאגנס, 1935
* ג'ון לוק, **איגרות על הסובלנות** מאנגלית יורם ברונובסקי, הוצאת מאגנס, 1990
* ג'ון לוק, **על הממשל המדיני** המסכת השנייה מאנגלית יוסף אור, הוצאת מאגנס, 1948
* ג'ון לוק, **המסכת הראשונה על הממשל המדיני** מאנגלית שונמית ליפשיץ, הוצאת רסלינג, 2008
* ג'ון סטיוארט מיל, **על החירות**, מאנגלית: אהרן אמיר, עם מבוא מאת ירון אזרחי, הוצאת שלם, 2006
* אלכסנדר המילטון, ג'יימס מדיסון וג'ון ג'יי, **כתבי הפדרליסט**, מאנגלית: אהרן אמיר, הוצאת שלם, 2011
* אדמונד ברק, **הרהורים על המהפכה בצרפת**, תרגם לעברית: אהרן אמיר, עם מבוא מאת יורם ברונובסקי, הוצאת שלם, 1999
* אלכסיס דה טוקוויל, **הדמוקרטיה באמריקה**, מאנגלית: אהרן אמיר, ירושלים, הוצאת שלם, 2008
* אדם סמית, **עושר העמים,** מאנגלית: יריב עיטם ושמשון ענבל, ירושלים: מוסד ביאליק, 1996
* פרידריך האייק, **הדרך לשעבוד**, מאנגלית: אהרן אמיר, הוצאת שלם, 1998
* פרידריך האייק, **חוקת החירות**, מאנגלית: אהרן אמיר, הוצאת שלם, 2013
* פרידריך האייק, **יומרה קטלנית**, מאנגלית: אורי רדלר, יאיר לוינשטיין וצבי חזנוב, סלע מאיר, 2020
* מילטון פרידמן, **החופש לבחור- עיקרי הכלכלה החופשית**, הוצאת דביר, 1988
* מילטון פרידמן, **קפיטליזם וחירות**, מאנגלית: מזל כהן, הוצאת שלם, 2003
* תומאס סואל, **עימות בין השקפות**, מאנגלית: אהרן אמיר, הוצאת שלם, 2001
* תומאס סואל, **יסודות הכלכלה: מדריך לאזרח**, מאנגלית: יצחק טישלר, הוצאת שלם, 2006

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ליברליזם קלאסי** בוויקישיתוף
# פאי תפוחים

פאי תפוחים
Apple Pie|   |
|  |
|
מאכלים |
|
סוג |
פאי קינוח |
|
מוצא |
אנגליה |
|
אופן הגשה |
חם |
|
מרכיבים עיקריים | תפוח, חמאה, צימוק, קמח, סוכר, קינמון, cooking apple, ביצה  |
|   |

עוגת פאי תפוחים
"For to Make Tartys in Applis", הדפס מהמאה ה-18 של מתכון מהמאה ה-14 להכנת פאי תפוחים.
פאי תפוחים הולנדי
פאי תפוחים נחשב כסמל תרבותי אמריקאי.
**פאי תפוחים** או **תמליא תפוחים** (באנגלית: **Apple pie**) הוא פאי הממולא בפרוסות תפוחים. הפאי מוגש לרוב לצד קצפת או גלידה, בדרך כלל גלידה וניל.

## היסטוריה ותרבות

### הפודינג האנגלי

פאי תפוחים נאכל באנגליה כבר בתקופת צ'וסר. מתכון משנת 1381 (ראה משמאל) מציין כי להכנת פאי תפוחים יש להשתמש ב"תפוחים טובים, תבלינים טובים, תאנים, צימוקים ואגסים" כאשר אלה נתונים בבצק סגור, או כפי שהם כינו אותו, "ארון מתים". המתכון מציין כי זעפרן משמש לצביעת המילוי של הפאי.

פאי זה נאכל כמאכל פופולרי באנגליה החל מימי הביניים ועד ימינו אלה. יצוין כי במתכון המקורי אין סוכר. ישנן שתי סברות להיעדרו של הסוכר:

* המחיר הגבוה של הסוכר במאה ה-14 באנגליה (הסוכר יובא ממצרים, והמסחר של הימים ההם היה ירוד למדי) - עלות שהגיעה לשני שילינג לכל אונקיה של סוכר (כ-100 דולר אמריקאי לקילו במונחים של ימינו).
* היעדרו של הנוהג לאכול מיני מתיקה באנגליה (שכן הדבש היה נפוץ באנגליה ויכלו לעשות בו שימוש). המצדדים בסברה זו מציינים כי השימוש בזעפרן - תבלין יקר, מעיד על כך שלא מחירו של הסוכר מנע את השימוש בו בקרב העשירים והאצולה.

### פאי תפוחים הולנדי

נקרא בשם **appeltaart** או **appelgebak,** היה פופולרי בהולנד כבר בשלהי ימי הביניים והוא פופולרי עד היום. הפאי מופיע בציור משנת 1626. בפאי תפוחים הולנדי יש קינמון ומיץ לימון, והבצק מעליו מונח בדוגמת רשת.

### פאי תפוחים בתרבות האמריקאית

המתיישבים האירופאים הראשונים בצפון אמריקה הגיעו אליה מהולנד ומאנגליה והביאו איתם את אהבתם לפאי. המושבות הראשונות שתלו עצי תפוח, שהובאו במיוחד בחביות מאירופה.

מתכונים מהמאה ה-18 מעידים על הפופולריות הרבה של המאכל במושבות אמריקה, והוא הפך לקינוח הפופולרי ביותר. כך לדוגמה ספר הבישול "בישול אמריקאי" ("American Cookery") משנת 1796 הכיל שני מתכונים שונים של פאי תפוחים ומתכון נוסף לפודינג תפוחים אנגלי.

המתיישבים במערב ארצות הברית, בהיעדר תפוחים, יצרו "פאי דמוי תפוחים" (**mock apple pie**) תוך שימוש בסוכר ובתבלינים בניסיון ליצור טעם המזכיר את פאי התפוחים.

עם השנים הפך פאי התפוחים לאחד מסמליה של ארצות הברית ולמעשה למאכל לאומי. הביטוי "אמריקאי כמו פאי תפוחים" ("as American as apple pie") מעיד על כך. מארק טוויין בספרו הרפתקאות האקלברי פין עושה שימוש במונח "פאי" (שהכוונה לפאי התפוחים) כשהוא מתאר דבר מה שהוא נעים או נוח ("You're always as polite as pie to them").

כאשר חיילים אמריקאים שיצאו להילחם במלחמת העולם השנייה נשאלו מדוע הם נלחמים, הם השיבו כי הם נלחמים "למען אמא ולמען פאי תפוחים" ("for Mom and apple pie").‏

בשנות ה-70 של המאה ה-20 עשוי פרסומאים שימוש בסלוגן "בייסבול, הוט דוגס, פאי תפוחים ושברולט" כפרסומת לשברולט, תוך ציון ארבעה דברים שסימלו את ארצות הברית.

## ראו גם

* טארט טאטן
* שטרודל תפוחים
* קובלר תפוחים

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פאי תפוחים** בוויקישיתוף
* ההיסטוריה של פאי התפוחים
* ציר זמן של פאי התפוחים
* פתגמי פאי תפוחים
* מתכון באתר קרין גורן
* מתכון של השף חיים כהן באתר מבשלים
* אביבה פיבקו, טארט תפוחים עם קרם וניל ודבש, באתר מאקו, 27 בספטמבר 2011

## הערות שוליים
# אגן האבק

סערת אבק מתקרבת לסטארטפורד, טקסס, ב-1935
ציוד חקלאי קבור מתחת לחול בעיירה דאלאס שבדקוטה הדרומית, 13 במאי 1936
התמונה "אם נודדת" מאת דורותיאה לאנג. התמונה מייצגת קוטפי אפונה מרוששים בקליפורניה, ומתרכזת באם לשבעה ילדים, בת 32, בקליפורניה, במרץ 1936. האישה בתמונה היא פלורנס אוונס תומפסון, חקלאית, שגרה באופן זמני במחנה הפועלים החקלאיים עד שידידה וילדיה יגיעו ויסייעו לה לתקן את מכוניתה. לימים, התמונה הפכה לסמל התקופה.
**אגן האבק** (באנגלית: **Dust Bowl**) הוא כינוי לשורה של סופות אבק שהתחוללו במרכז ארצות הברית וקנדה החל מ-1931 עד 1939, שנים המוכרות גם בכינוי **"שנות השלושים המלוכלכות"** (The Dirty Thirties), ושבמהלכן נגרם משבר סביבתי, כלכלי וחברתי חמור. שילוב של בצורת קשה עם מספר פרקטיקות חקלאיות לא תקינות במשך כמה עשורים, כגון חישוף הקרקע מעשבים לצורך חריש של שדות חיטה, ורעיית יתר, גרם לסחיפת קרקע חמורה באזור המישורים הגדולים. האדמה הפורייה התייבשה והפכה לאבק אשר עף מזרחה, בעיקר בצורה של עננים שחורים גדולים. לעיתים, העננים השחירו את השמיים על פני שטח עצום שהשתרע עד שיקגו. רוב הקרקע נסחפה אל תוך האוקיינוס האטלנטי.

האסון הסביבתי גרם לגל עזיבה עצום של תושבים מטקסס, ארקנסו, אוקלהומה, והאזורים סביב המישורים הגדולים, ולמעלה מחצי מיליון אמריקאים נותרו ללא קורת גג. רבים מהם היגרו מערבה בחיפוש אחר עבודה.

הבצורת, סופות האבק ונטישת השדות והחוות, היוו מכה קשה למדינות החקלאיות במרכז ארצות הברית ובקנדה, אשר סבלו כבר מהשפל הגדול. אגן האבק הוא דוגמה מוחשית לעוצמה שיכולה להיות לתהליכי מדבור, כמו גם לתהליכים של שינויי אקלים.

ב-14 באפריל 1935, שנודע אחר כך כ"יום ראשון השחור", התרחשה אחת מה"סופות השחורות" הקשות ביותר באגן האבק, וגרמה לנזק נרחב, תוך שהיא הופכת את היום ללילה. עדי ראייה סיפרו כי בחלק מהזמן לא יכלו לראות למרחק של יותר ממטר וחצי.

במשך 100 הימים הראשונים לשלטונו של פרנקלין דלאנו רוזוולט, הוכנו תוכניות ממשלתיות להשבת היציבות האקולוגית לאזור. ממשלת ארצות הברית הקימה את "מנהל ההתיישבות" שלימים הפך למנהלת החקלאות האמריקאית.

## בתרבות

ב-13 במאי 1936 צולמה בעיירה דאלאס שבדקוטה הדרומית אחת מן התמונות הידועות מתקופה זו. התמונה המחישה את גורלם המר של תושבי האזור שנפגעו. לא נותרו להם אדמות לעיבוד, כל היבולים נקברו ולא נותר להם מה לאכול. גם הציוד החקלאי אבד.

המשבר האנושי תועד על ידי צלמים מטעם מנהלת החקלאות האמריקאית, מפורסמת ביותר מבין צלמים אלו היא
דורותיאה לאנג.

על התקופה כתב הסופר ג'ון סטיינבק את ספרו זוכה פרס פוליצר, ענבי זעם. גם הסופרת כריסטין האנה מתארת בספרה "ארבע הרוחות" את אסונם של החקלאים בטקסס.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אגן האבק** בוויקישיתוף
* יום ראשון השחור, 14 באפריל 1935, דודג' סיטי, קנזס
* כריסטין האנה, ארבע הרוחות, מודן 2022
* אגן האבק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים

המחוזות שהושפעו מסופות האבק, לפי חומרת ההשפעה
# כלכלת קרואטיה

כלכלת קרואטיה|  |
|
דירוג עולמי | **תמ"ג**: 75; **תמ"ג לנפש**: 65 |
|
מטבע |
אירו  |
|
סטטיסטיקה |
|
תמ"ג |
92,526 |
| תמ"ג לנפש |
24,214 |
| צמיחה כלכלית |
1.60% (**דירוג**: 151; הערכה לשנת 2015) |
|
מדד ג'יני |
32.0 (**דירוג**: 112; 2010) |
| כוח עבודה |
1,708,000 (הערכה לשנת 2015) |
|
אבטלה |
17 אחוז (נכון ל־2014)  |
|
הנתונים מבוססים בעיקר על: **ספר העובדות העולמי של ה-CIA** הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת |
|   |

**כלכלת קרואטיה** היא כלכלה מפותחת ומעורבת המתבססת בעיקרה על ייצור כימיקלים, מנועים, אנרגיה מתחדשת וציוד תחבורה. קרואטיה היא כלכלה פתוחה הסוחרת ביבשת אירופה. היא חברה באיחוד האירופי (EU), באזור הכלכלי האירופי (EEA) ובארגון הסחר העולמי (WTO). מטבע המדינה הוא האירו. המרכז הכלכלי של קרואטיה היא בבירה זאגרב. הפערים הכלכליים במדינה נמוכים על פי מדד ג'יני, אך 21.7% מאזרחי המדינה בסיכון לעוני נכון ל-2024.

אחוז האבטלה במדינה 4.1% נכון למאי 2025 והמדינה מדורגת במקום ה-57 במדד תפיסת השחיתות.

## היסטוריה

לפני המהפכה התעשייתית, קרואטיה עסקה בעיקר בתעשיית החקלאות, העצים והטבק. מאז המאה ה-19, החלה לבנות רכבות ומפעלים. בתחילת המאה ה-20, קרואטיה הפכה למדינה סוציאליסטית עם כלכלה מתוכננת, וב-1941, הפכה למדינה קומוניסטית עם כלכלה ריכוזית. במהלך מלחמת העולם השנייה, עברה המדינה עיור.

במלחמת העצמאות של קרואטיה שנערכה בין 1991 ל-1995, המדינה הפסידה 21-25% מהתמ"ג שלה, שהושקע במלחמה. אחריה, כלכלת קרואטיה הפכה לכלכלת שוק חופשי בהדרגה.

ב-2000 היא הצטרפה לארגון הסחר העולמי, ביולי 2013 קרואטיה הצטרפה כחברה ה-28 של האיחוד האירופי ולאזור הכלכלי האירופי.

## מגזרים

קרואטיה מייצאת כימיקלים, מוצרי אלקטרוניקה, פלדה, אלומיניום, נייר, מוצרי עץ, טקסטיל, ספינות, מוצרי נפט ומוצרי מזון. החקלאות תורמת 10% מהתל"ג. הגידולים העיקריים הם חיטה, תירס, סלק, סוכר, חמניות, זיתים, פרי הדר, ענבים, ירקות, חזירים, בקר ועופות. קרואטיה עשירה באוצרות טבע ובהם נפט, פחם, ברזל וגז טבעי וכן יהלומים. הכוח ההידרואלקטרי של הנהרות מספק כ-60% מתצרוכת החשמל והיא מתמחה בזיקוק של גז טבעי ואנרגיה גאותרמית, וסוחרת בציוד תחבורה חשמלי.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **כלכלת קרואטיה** בוויקישיתוף
## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא קרואטיה ובנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.