# בית בורבון

בית בורבון
Maison de Bourbon|  |
| שלט האצולה של הטוענים לכתר צרפת הלגיטימיסטים מבית בורבון |
|
מדינה | ממלכת צרפת ממלכת צרפת ספרד ממלכת ספרד ממלכת שתי הסיציליות ממלכת שתי הסיציליות  ממלכת אטרוריה ממלכת נווארה ממלכת נווארה לוקסמבורג לוקסמבורג דוכסות פארמה דוכסות פארמה  דוכסות לוקה |
|
בית האב |
בית קאפה |
|
מייסד |
רובר, רוזן קלרמון |
|
ראש הבית הנוכחי |
ז'אן, רוזן פריז (לפי הקו האורליאני) לואיס אלפונסו, דוכס אנז'ו (לפי הקו הלגיטימיסטי) |
|
תקופת השושלת |
1272–הווה (כ־754 שנים) |
|
אתניות |
צרפתית |

בית **בּוּרבּוֹן** (מצרפתית: **Bourbon**, בספרדית: **Borbón,** באיטלקית: **Borbone**) הוא שושלת אצולה ממוצא צרפתי, המהווה ענף של השושלת הקאפטינגית. בית בורבון היה אחד הבתים החשובים והחזקים ביותר בהיסטוריה של אירופה; בשיאו הוא העמיד מלכים בצרפת ובספרד (שכללו אז גם קולוניות רבות ברחבי העולם), ובניו שלטו גם בחלקים נרחבים מאיטליה של ימינו.

כיום (נכון ל-2026) יש שני מונרכים מהכנים מענפי בית בורבון: פליפה השישי, מלך ספרד, וגיום החמישי, הדוכס הגדול של לוקסמבורג.

## מקורות בית בורבון

סמל דוכסי בורבון
בּוּרבּוֹנֵה (Bourbonnais) הייתה פרובינציה של ממלכת צרפת, ששטחה חופף בקירוב למחוז אלייה של ימינו, ושליטיה (אדוני בורבון) היו כפופים למלכי צרפת. בשנת 1272 ביאטריס מבורגון, שהייתה אז היורשת של בורבונה, נישאה לנסיך רובר, בנו הצעיר של המלך לואי התשיעי. מנישואים אלו נוצר בית בורבון.

בדורות הראשונים לקיומו, בית בורבון התפצל למספר ענפים, ביניהם:

* הענף הבכיר. ענף זה קיבל את התואר דוכס בורבון בשנת 1327, והחזיק בו עד היכחדותו בשנת 1503.
* ענף מונפנסייה (Montpensier). אבי ענף זה היה לואי הראשון, רוזן מונפנסייה, שירש את תואר הרוזן ממשפחת אימו. ענף זה נכחד בשנת 1527, ותאריו עברו לבני ענף ונדום.
* ענף לה מרשה (La Marche). אבי ענף זה היה ז'אק הראשון, רוזן לה מרשה. הענף החזיק בתואר רוזן לה מרשה עד 1438.
* ענף ונדום (Vendôme), שהתפצל מענף לה מרשה. אבי ענף זה היה לואי, רוזן ונדום, שירש את תואר הרוזן ממשפחת אימו. מאז המאה ה-16 זה הענף הבכיר ביותר בבית בורבון.
* ענף קונדה, שהתפצל מענף ונדום. אבי ענף זה היה לואי הראשון דה בורבון, נסיך דה קונדה.

ב-20 באוקטובר 1548 אנטואן דה בורבון, דוכס ונדום דאז, נשא לאישה את ז'אן ד'אלברה, יורשת העצר של ממלכת נווארה – אם כי למעשה מדובר היה רק בחלק הצפוני של נווארה, כי רוב הממלכה נכבשה על ידי הספרדים. בשנת 1555 הוכתרו ז'אן ואנטואן בפו למלכת ומלך נווארה, ובכך בית בורבון עלה למלוכה לראשונה בתולדותיו.

## בצרפת

סמל מלכי צרפת ונווארה מבית בורבון
בשנת 1584 אנרי השלישי, מלך נווארה ודוכס ונדום, שהיה בנם של אנטואן וז'אן (ולפיכך בן לבית בורבון), הפך ליורש העצר של צרפת. הוא היה הוגנוטי, ואילו רוב אצילי צרפת היו קתולים ולא היו מוכנים לקבל מלך הוגנוטי, מה שהוביל לפרוץ מלחמת שלושת האנרים. ב-1 באוגוסט 1589 מלך צרפת נרצח בידי מתנקש, ואנרי מנווארה הכריז על עצמו כ**אנרי הרביעי, מלך צרפת**; אבל הוא לא הצליח לכבוש את פריז, שנותרה בידי הליגה הקתולית. בשנת 1593 אנרי הרביעי המיר דתו לקתוליות, באומרו ש"פריז שווה מיסה", ובכך זכה לתמיכת רוב הצרפתים, והוא הוכתר למלך צרפת.

בימי המהפכה הצרפתית חלק מבני בית בורבון נמלטו מצרפת. גם המלך לואי השישה עשר ניסה להימלט, אך הוא נתפס בידי המהפכנים, וב-21 בספטמבר 1792 בוטלה המלוכה בצרפת. אחרי כן ראשי בית בורבון היו:

* **לואי השישה עשר**, המלך המודח, עד הוצאתו להורג ב-21 בינואר 1793 באשמת בגידה.
* בנו, לואי שארל, שנודע כ**לואי השבעה עשר** (1793–1795). הוא היה הדופן (יורש העצר) לפני המהפכה. אחרי מות אביו המלוכנים בגלות הכריזו עליו כמלך צרפת החוקי, למרות שבפועל הוא היה כלוא על ידי שלטונות הרפובליקה, ולעולם לא מלך בפועל. כשנתיים לאחר מכן הוא מת בכלאו, והוא בן עשר שנים בלבד.
* דודו, המלך **לואי השמונה עשר** (1795–1824). אחרי שנודע לו על מות אחיינו, הוא טען לכתר צרפת בעצמו, ועם הרסטורציה הצרפתית בשנת 1814 הוא אכן היה למלך צרפת בפועל.
* אחיו, המלך **שארל העשירי** (1824–1836). הוא הודח במהפכת יולי 1830, וויתר על כתרו לטובת נכדו אנרי.
* בנו, לואי אנטואן, שנודע כ**לואי התשעה עשר** (1836–1844). הוא ויתר על טענתו לכתר כעשרים דקות לאחר שאביו עשה כן. כשאביו נפטר, חלק מהמלוכנים הכירו בו כמלך צרפת החוקי, למרות שבפועל הוא חי בגלות באוסטריה, ולא עשה דבר כדי לזכות בכתר.
* אחיינו, אנרי, שנודע כ**אנרי החמישי** (1844–1883). הוא חי בגלות באוסטריה, ופעל משם להשבת המלוכה לצרפת. לאחר שבשנת 1871 המלוכנים ניצחו בבחירות לאספה הלאומית, הם הציעו לו לממש את טענתו לכתר; אבל הוא התנה את קבלת המלכות בזניחת דגל הטריקולור, המזוהה עם המהפכה הצרפתית, והשבת דגל הפלר דה ליס של המשטר הישן. האספה הלאומית סירבה לדרישתו, וייסדה את הרפובליקה השלישית.

עם פטירתו של אנרי החמישי נכחד הענף הבכיר של שושלת בורבון. מאז ועד היום, אחד הענפים הבכירים יותר של השושלת הוא הענף הספרדי , מצאצאיו של פליפה החמישי, שהיה נכדו של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת אך ויתר על טענתו לכתר הצרפתי בהסכם אוטרכט. לכן המלוכנים שתמכו באנרי החמישי התפצלו לשתי קבוצות: אלו שהכירו בתוקף ויתורו של פליפה החמישי עברו לתמוך בטוענים לכתר מהענף האורליאני, ואלו שלא – עברו לתמוך בבני הענף הספרדי (שכונה הלגיטימי).

|  |  |
| --- | --- |
| **ראשי הענף הלגיטימי חואן, רוזן מונטיסון (1883–1887)
* קרלוס, דוכס מדריד (1887–1909)
* חיימה, דוכס מדריד (1909–1931)
* אלפונסו קרלוס, דוכס סן חיימה (1931–1936)
* אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד (1936–1941)
* האינפנטה חיימה, דוכס סגוביה (1941–1975)
* אלפונסו, דוכס אנז'ו וקדיס (1975–1989)
* לואיס אלפונסו, דוכס אנז'ו (1989–כיום)
 | **ראשי הענף האורליאני הנסיך פיליפ, רוזן פריז (1883–1894)
* פיליפ, דוכס אורליאן (1894–1926)
* הנסיך ז'אן, דוכס גיז (1926–1940)
* אנרי, רוזן פריז (1940–1999)
* אנרי, רוזן פריז (1999–2019)
* הנסיך ז'אן, דוכס ונדום (2019–כיום)
 |

(התארים המובאים לאחר השמות הם תוארי כבוד, והם לא הוכרו רשמית על ידי אף מדינה בעולם)

## בספרד

מגן סמל ספרד, ובמרכזו סמל בית בורבון-אנז'ו – שלושה פלר דה ליס זהובים על רקע כחול, עם גבול אדום
ב-9 ביוני 1660 מריה תרסה, נסיכת ספרד מבית הבסבורג, נישאה ללואי הארבעה עשר, מלך צרפת מבית בורבון. לפי ההסכם בין ספרד לצרפת, מריה תרסה התחייבה לוותר על זכויותיה וזכויות צאצאיה לכתר הספרדי (במטרה למנוע אוניה פרסונלית בין צרפת וספרד), וספרד התחייבה לשלם לצרפת נדוניה בסך חצי מיליון מטבעות זהב. נדוניה זו מעולם לא שולמה, בשל המצוקה הכלכלית שהייתה בספרד בזמנו, מה שלימים נתן לצרפת פתח לטעון שגם התחייבותה של מריה תרסה לא תקפה.

קרלוס השני, מלך ספרד, אחיה-למחצה של מריה תרסה, לא היה מסוגל להביא ילדים לעולם. לפי כללי העדפת הבן הבכור, ובהנחה שהוויתור של מריה תרסה על זכויותיה לכתר אכן לא תקף, היורש שלו אמור היה להיות לואי, הדופן הגדול, בנם של מריה תרסה ולואי הארבעה עשר. אלא שהדופן הגדול היה גם יורש העצר של צרפת, ובחירה בו הייתה מובילה לאוניה פרסונלית בין צרפת וספרד, מה שהיה עלול להפר את מאזן הכוחות האירופי. ב-3 באוקטובר 1700 קרלוס השני כתב צוואה, ובה הוא הוריש את כתרו לפיליפ, דוכס אנז'ו, בנו השני של הדופן הגדול, שהיה אז בן 17. קרלוס השני נפטר מספר שבועות לאחר מכן.

כך דוכס אנז'ו היה ל**פליפה החמישי, מלך ספרד**, הראשון מבני בית בורבון שהחזיק בתואר זה. עם זאת, אוסטריה סירבה להכיר במלכותו של פליפה החמישי, בטענה שהוויתור של מריה תרסה על זכויותיה לכתר הספרדי כן תקף, והיא הציעה את הארכידוכס קרל כמועמד אלטרנטיבי לכתר הספרדי. כך פרצה מלחמת הירושה הספרדית, שהסתיימה בהסכם אוטרכט שבו כל מעצמות אירופה הכירו בפליפה החמישי כמלך ספרד, אבל הוא הפסיד שטחים מסוימים וויתר על זכותו וזכויות צאצאיו לכתר הצרפתי.

מאז ועד היום, להוציא מספר הפוגות, מלכי ספרד הם מבית בורבון, מצאצאיו של פליפה החמישי – ענף שמכונה גם **בית בורבון-אנז'ו** , על שם התואר דוכס אנז'ו שבו החזיק פליפה החמישי לפני שהיה למלך ספרד.

מלכי ספרד מבית בורבון| שם (תקופת חיים) | דיוקן | תחילת מלוכה | סיום מלוכה | חזקה למלכות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **פליפה החמישי** (1683–1746) כהונה ראשונה |  | 16 בנובמבר 1700 | 14 בינואר 1724 | נינו של פליפה הרביעי |
| **לואיס הראשון** (1707–1724) |  | 14 בינואר 1724 | 31 באוגוסט 1724 | בנו של פליפה החמישי |
| **פליפה החמישי** (1683–1746) כהונה שנייה |  | 6 בספטמבר 1724 | 9 ביולי 1746 | נינו של פליפה הרביעי |
| **פרננדו השישי** (1713–1759) |  | 9 ביולי 1746 | 10 באוגוסט 1759 | בנו של פליפה החמישי |
| **קרלוס השלישי** (1716–1788) |  | 10 באוגוסט 1759 | 14 בדצמבר 1788 | בנו של פליפה החמישי |
| **קרלוס הרביעי** (1748–1819) |  | 14 בדצמבר 1788 | 19 במרץ 1808 | בנו של קרלוס השלישי |
| **פרננדו השביעי** (1784–1833) כהונה ראשונה |  | 19 במרץ 1808 | 6 במאי 1808 | בנו של קרלוס הרביעי |
| אובדן הכתר בימי ספרד הבונפרטיסטית |
| **פרננדו השביעי** (1784–1833) כהונה שנייה |  | 11 בדצמבר 1813 | 29 בספטמבר 1833 | בנו של קרלוס הרביעי |
| **איזבלה השנייה** (1830–1904) |  | 29 בספטמבר 1833 | 30 בספטמבר 1868 | בתו של פרננדו השביעי |
| אובדן הכתר בשש השנים הדמוקרטיות |
| **אלפונסו השנים עשר** (1857–1885) |  | 29 בדצמבר 1874 | 25 בנובמבר 1885 | בנה של איזבלה השנייה |
| **אלפונסו השלושה עשר** (1886–1841) |  | 17 במאי 1886 | 14 באפריל 1931 | בנו של אלפונסו השנים עשר |
| אובדן הכתר בימי הרפובליקה השנייה ושלטון פרנקו |
| **חואן קרלוס הראשון** (1938–) |  | 22 בנובמבר 1975 | 19 ביוני 2014 | נכדו של אלפונסו השלושה עשר |
| **פליפה השישי** (1968–) |  | 19 ביוני 2014 | מכהן | בנו של חואן קרלוס הראשון |

בשנת 1830 פרסם המלך פרננדו השביעי את הסנקציה הפרגמטית שאפשרה לנשים לרשת את הכתר הספרדי. עקב כך, בתו של המלך, איזבלה השנייה, הפכה ליורשת העצר; ספרדים רבים סירבו להכיר בסנקציה זו, וטענו שאחיו הצעיר של המלך, האינפנטה קרלוס דה בורבון, הוא שצריך לרשת את הכתר. לכן עם פטירתו של פרננדו השביעי החלו המלחמות הקרליסטיות בספרד, שנמשכו עשרות שנים, אך מעולם לא הצליחו להעלות את האינפנטה קרלוס או את צאצאיו על הכס הספרדי. הענף הקרליסטי של בית בורבון נכחד בשנת 1936 עם פטירתו של אלפונסו קרלוס, דוכס סן חיימה.

במהפכה המהוללת איזבלה השנייה הודחה מהמלוכה, וספרד ביקשה לה מלך משושלת אחרת. כך נבחר המלך אמדאו הראשון מבית סבויה, האחרון ממלכי ספרד שלא היה מבית בורבון. מלכותו של אמדאו לא נמשכה זמן רב: הוא התפטר כעבור שנתיים, משום שהפוליטיקה הספרדית הייתה מאוד לא יציבה ומלאה בעימותים פנימיים. בשנת 1874 בית בורבון זכה לרסטורציה בספרד, בדמותו של המלך החדש אלפונסו השנים עשר, בנה של איזבלה השנייה. אלפונסו השנים עשר נחשב בן לבית בורבון בזכות אביו, פרנסיסקו דה אסיס, אף שקיים ספק האם פרנסיסקו אכן היה אביו הביולוגי של אלפונסו השנים עשר.

למלך אלפונסו השלושה עשר היו ארבעה בנים חוקיים: אלפונסו, חיימה, חואן וגונזאלו. איש מהם לא ירש את כתרו, כי בשנת 1931 המלוכה הספרדית בוטלה, ומשפחת המלוכה יצאה לגלות ברומא. אלפונסו וחיימה ויתרו על זכויותיהם לכתר ונישאו לפשוטות-עם, ולכן חואן היה לטוען לכתר הספרדי לאחר מות אביו, למרות שמאוחר יותר חיימה חזר בו מוויתורו על הכתר. בשנת 1947 נחקק חוק ירושת ראשות המדינה, שקבע שספרד תחזור להיות ממלכה, ושפרנסיסקו פרנקו הוא שיחליט מי יהיה המלך הבא. למרות שחואן היה הטוען לכתר, פרנקו לא רצה בו כי חשב שהוא ליברלי מדי, ובמקומו הוא הזמין לספרד את הנסיכים מהדור הבא – שני בניו של חואן ושני בניו של חיימה. ארבעתם היו אז ילדים, ופרנקו קיווה שהוא יוכל לחנך אותם לפי תפיסת עולמו, ולבחור במועדף עליו מבניהם כמלך העתידי. פרנקו החליט שאחרי מותו חואן קרלוס דה בורבון, בנו הבכור של חואן, יהיה המלך, והוא אכן הוכתר למלך ספרד ב-27 בנובמבר 1975.

## בשתי הסיציליות

מלכי סיציליה מבית בורבון| שם (תקופת חיים) | דיוקן | תחילת מלוכה | סיום מלוכה | בממלכת נאפולי | חזקה למלכות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **פיליפו הרביעי** (1683–1746) |  | 16 בנובמבר 1700 | 10 ביוני 1713 | היה גם מלך נאפולי בכל אותה התקופה | נינו של פיליפו השלישי |
| אובדן הכתר למלוכת הבסבורג |
| **קרלו השלישי** (1716–1788) |  | 3 ביולי 1735 | 6 באוקטובר 1759 | היה גם מלך נאפולי בכל אותה התקופה, בתור "קרלו השביעי" | בנו של פיליפו הרביעי |
| **פרננדו השלישי** (1751–1825) |  | 6 באוקטובר 1759 | 12 בדצמבר 1816 | היה גם מלך נאפולי באותה התקופה, בתור "פרננדו הרביעי", חוץ מבימי הרפובליקה הפרתנופית (1797) והממלכה הנפוליאונית (1806–1815) | בנו של קרלו השלישי |

כשפליפה החמישי היה למלך ספרד בשנת 1700, הוא ירש גם את ממלכת נאפולי וממלכת סיציליה (שתיהן בדרום איטליה של היום), שכן הן היו שייכות לכתר הספרדי; אך בהסכם אוטרכט הוא מסר את נאפולי לאוסטריה, ואת סיציליה לדוכסות סבויה.

בשנת 1733 ספרד הכריזה מלחמה על אוסטריה כחלק ממלחמת הירושה הפולנית, וקרלו מבורבון, בנו של המלך פליפה החמישי, התמנה למפקד הכוחות הספרדיים באיטליה. קרלו כבש את ממלכות נאפולי וסיציליה מהאוסטרים, וב-3 ביולי 1735 הוא הוכתר בקתדרלת פלרמו כמלך נאפולי וסיציליה. הוא מלך עליהן עד 1759, אז הוא ירש את כתר ספרד מאחיו הערירי, וכדי לא ליצור אוניה פרסונלית הוא העביר את כתרי נאפולי וסיציליה לבנו השלישי, פרננדו. לכן, צאצאיו של פרננדו ידועים כ**בית בורבון-שתי הסיציליות** .

בימי המלחמות הנפוליאוניות צבא צרפת כבש את ממלכת נאפולי, המלך פרננדו נמלט לסיציליה, וכתר נאפולי נלקח מבית בורבון וניתן לבית בונפרטה. בקונגרס וינה נאפולי הושבה למלך פרננדו, שהחליט לאחד את נאפולי וסיציליה למדינה אחת – ממלכת שתי הסיציליות.

מגן סמל ממלכת שתי הסיציליות, ובמרכזו סמל בית בורבון-אנז'ו

מלכי שתי הסיציליות מבית בורבון| שם (תקופת חיים) | דיוקן | תחילת מלוכה | סיום מלוכה | חזקה למלכות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **פרננדו הראשון** (1751–1825) |  | 12 בדצמבר 1816 | 4 בינואר 1825 | מייסד הממלכה |
| **פרנצ'סקו הראשון** (1777–1830) |  | 4 בינואר 1825 | 8 בנובמבר 1830 | בנו של פרננדו הראשון |
| **פרננדו השני** (1810–1859) |  | 8 בנובמבר 1830 | 22 במאי 1859 | בנו של פרנצ'סקו הראשון |
| **פרנצ'סקו השני** (1836–1894) |  | 22 במאי 1859 | 17 במרץ 1861 | בנו של פרננדו השני |

סופה של ממלכת שתי הסיציליות בא עם כיבושה ב"מסע האלף" ב-1860, שלאחריו אוחדה איטליה תחת מלכות בית סבויה. אחרי כן ראשי ענף בורבון-שתי הסיציליות והטוענים לכתר היו:

* פרנצ'סקו השני, המלך המודח, עד פטירתו בשנת 1894
* אחיו, הנסיך אלפונסו (1894–1934), שנשא בתואר "רוזן קזרטה"
* בנו, הנסיך פרדיננדו פיו (1934–1960), שנשא בתואר "דוכס קלבריה"

בשנת 1900 הנסיך קרלו דה בורבון, בנו השני של רוזן קזרטה, ויתר על זכותו לכתר שתי הסיציליות (שבנקודה זו כבר מזמן לא היה קיים בפועל). לכן, לאחר שהנסיך פרננדו פיו נפטר בלי בן זכר, פרץ סכסוך ירושה בין קרוביו: האינפנטה אלפונסו, בנו של הנסיך קרלו, טען לזכותו לכתר שתי הסיציליות למרות שאביו ויתר עליו, והוא גם לקח לעצמו את התואר "דוכס קלבריה"; ולעומתו הנסיך רניירי, דוכס קסטרו ובנו הצעיר של רוזן קזרטה, טען שזכותו לכתר טובה יותר משום ויתורו של הנסיך קרלו דלעיל.

|  |  |
| --- | --- |
| **ראשי ענף קלבריה אלפונסו, דוכס קלבריה (1960–1964)
* קרלוס, דוכס קלבריה (1964–2015)
* פדרו, דוכס קלבריה (2015–כיום)
 | **ראשי ענף קסטרו הנסיך רניירי, דוכס קסטרו (1960–1973)
* הנסיך פרדיננדו, דוכס קסטרו (1973–2008)
* הנסיך קרלו, דוכס קסטרו (2008–כיום)
 |

(התארים המובאים לאחר השמות הם תוארי כבוד, והם לא הוכרו רשמית על ידי אף מדינה בעולם)

## בפארמה ובאטרוריה

השלט של בית בורבון-פארמה: שלושה פלר דה ליס זהובים על רקע כחול, עם גבול אדום משובץ צדפים. שלט זה הופיע על סמלי דוכסות פארמה, ממלכת אטרוריה ודוכסות לוקה.
ב-16 בספטמבר 1714 אליזבטה פארנזה, אחייניתו של דוכס פארמה (מדינה באיטליה של היום) דאז, נישאה לפליפה החמישי, מלך ספרד מבית בורבון. לדודיה של המלכה אליזבטה לא היו ילדים, ולכן דוכסות פארמה הייתה צפויה לעבור אליה. ואכן, בשנת 1731 מת דוכס פארמה, ובנה הבכור של המלכה אליזבטה, האינפנטה קרלוס בן ה-15, ירש אותו והיה ל**קרלו הראשון, דוכס פארמה**, והמלכה אליזבטה שימשה כעוצרת שלו בשל היותו קטין. עם זאת, האוסטרים כבשו את דוכסות פארמה במהלך מלחמת הירושה הפולנית, וקרלו הראשון זנח את פארמה לטובת כתרי נאפולי וסיציליה.

בית בורבון זכה בחזרה בפארמה בהסכם אקס-לה-שאפל, ונקבע שהפעם דוכס פארמה יהיה בנה השני של המלכה אליזבטה, האינפנטה פליפה, שהיה ל**פיליפו, דוכס פארמה**. לפיכך, צאצאיו של פיליפו הראשון ידועים כ**בית בורבון-פארמה**.

דוכסי פארמה מבית בורבון| שם (תקופת חיים) | דיוקן | תחילת כהונה | סיום כהונה | חזקה לדוכסות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **קרלו הראשון** (1716–1788) |  | 26 בפברואר 1731 | 3 באוקטובר 1735 | נינו של ראנוצ'ו השני |
| אובדן הדוכסות לבית הבסבורג |
| **פיליפו** (1720–1765) |  | 18 באוקטובר 1748 | 18 ביולי 1765 | נינו של ראנוצ'ו השני |
| **פרדיננדו** (1751–1802) |  | 18 ביולי 1765 | 9 באוקטובר 1802 | בנו של פיליפו |
| אובדן הדוכסות לקיסרות הצרפתית, ואחרי כן לבית הבסבורג |
| **קרלו השני** (1799–1883) |  | 17 בדצמבר 1847 | 17 במאי 1849 | נכדו של פרדיננדו |
| **קרלו השלישי** (1823–1854) |  | 17 במאי 1849 | 27 במרץ 1854 | בנו של קרלו השני |
| **רוברטו** (1848–1907) |  | 27 במרץ 1854 | 9 ביוני 1859 | בנו של קרלו השלישי |

ב-21 במרץ 1801 הוקמה ממלכת אטרוריה בשטח טוסקנה, ומלכה הראשון היה לודוביקו הראשון מבית בורבון, בנו של פרדיננדו, דוכס פארמה דאז. הוא נפטר זמן קצר לאחר מכן, וירש אותו בנו הפעוט, לודוביקו השני. שני אלה היו המלכים היחידים מענף פארמה של בית בורבון. בשנת 1807 ממלכת אטרוריה פורקה וסופחה לצרפת.

## בלוקסמבורג

השלט ההרלדי של הדוכסים הגדולים של לוקסמבורג, ובמרכזו סמל בית בורבון-פארמה
ב-6 בנובמבר 1919 הדוכסית הגדולה של לוקסמבורג דאז, שארלוט מבית נסאו, נישאה לנסיך פליצ'ה מבית בורבון-פארמה. לפיכך ילדיהם נחשבים כבני בית בורבון לפי הקו הזכרי, אף שלרוב הם לא מתייחסים לעצמם ככאלה, ומעדיפים להתכנות כ"בית לוקסמבורג-נסאו" .

הדוכסים הגדולים של לוקסמבורג מבית בורבון| שם (תקופת חיים) | דיוקן | תחילת כהונה | סיום כהונה | חזקה לדוכסות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **ז'אן** (1921–2019) |  | 12 בנובמבר 1964 | 7 באוקטובר 2000 | בנה של שארלוט |
| **אנרי** (1955–) |  | 7 באוקטובר 2000 | 3 באוקטובר 2025 | בנו של ז'אן |
| **גיום החמישי** (1981–) |  | 3 באוקטובר 2025 | מכהן | בנו של אנרי |

## עץ משפחה

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **מקרא**

|  |  |
| --- | --- |
|   | גבר |
|   | אישה |
|   | בני בית בורבון |
| מונרכים מבית בורבון: |
|   | מלכי צרפת (ונווארה) |
|   | מלכי אטרוריה |
|   | דוכסי פארמה |
|   | מלכי שתי הסיציליות |
|   | מלכי ספרד |
|   | דוכסים גדולים של לוקסמבורג |
|   | דוכסי לוקה |
| **בהדגשה** – אנשים חיים |

 |  | לואי התשיעי, מלך צרפת
 לואי התשיעי, מלך צרפת  |  | אגנס מבורבון
 אגנס מבורבון  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   | מייסדי הבית: |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | רובר, רוזן קלרמון
 רובר, רוזן קלרמון  |   | ביאטריס מבורגון
 ביאטריס מבורגון  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |  |  | מלכי נווארה מבית אלבר (Albret)
 מלכי נווארה מבית אלבר (Albret) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | אנטואן דה בורבון
 אנטואן דה בורבון  |   | ז'אן השלישית, מלכת נווארה
 ז'אן השלישית, מלכת נווארה  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | מרגריט דה ולואה
 מרגריט דה ולואה  |   | אנרי הרביעי 1589–1610
 אנרי הרביעי 1589–1610 |   | מארי דה מדיצ'י
 מארי דה מדיצ'י  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | מלכי ספרד, נאפולי וסיציליה מבית הבסבורג
 מלכי ספרד, נאפולי וסיציליה מבית הבסבורג  |  |  |  |  |  |  |  |  | לואי השלושה עשר 1610–1643
 לואי השלושה עשר 1610–1643 |   | אן מאוסטריה
 אן מאוסטריה  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |   |  |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  | מריה תרסה מספרד
 מריה תרסה מספרד  |   | לואי הארבעה עשר 1643–1715
 לואי הארבעה עשר 1643–1715 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | פיליפ הראשון, דוכס אורליאן
 פיליפ הראשון, דוכס אורליאן  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | בית אורליאן |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  | לואי, הדופן הגדול
 לואי, הדופן הגדול  |   | מריה אנה ויקטוריה מבוואריה
 מריה אנה ויקטוריה מבוואריה  |  | דוכסי פארמה מבית פארנזה
 דוכסי פארמה מבית פארנזה  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |   |   |   |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | מריה אדליידה מסבויה
 מריה אדליידה מסבויה  |   | לואי, דוכס בורגונדיה
 לואי, דוכס בורגונדיה  |  |  | אליזבטה פארנזה
 אליזבטה פארנזה  |   | פליפה החמישי 1700–1746
 פליפה החמישי 1700–1746 |   | מריה לואיזה מסבויה
 מריה לואיזה מסבויה  |  |  |  |   |  |  |  |   |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |   |   |   |   |   |  |  |  |   |  |  |  |   |  |  |
|  |  |  |  |  |  | לואי החמישה עשר 1715–1774
 לואי החמישה עשר 1715–1774 |   | מריה לשצ'ינסקה מפולין
 מריה לשצ'ינסקה מפולין  |  |  | ברברה מפורטוגל
 ברברה מפורטוגל  |   | פרננדו השישי 1746–1759
 פרננדו השישי 1746–1759 |  | לואיס הראשון 1724
 לואיס הראשון 1724 |   | לואיז אליזבת ד'אורליאן
 לואיז אליזבת ד'אורליאן  |  |  |   |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |   |   |   |   |   |  |  |  |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |
|  |  |  | מריה יוזפה מסקסוניה
 מריה יוזפה מסקסוניה  |   | לואי, דופן צרפת
 לואי, דופן צרפת  |  | לואיז אליזבת מצרפת
 לואיז אליזבת מצרפת  |   | פיליפו 1748–1765
 פיליפו 1748–1765 |  | קרלוס השלישי1731–1735
1735–1759
1759–1788
 קרלוס השלישי1731–1735
1735–1759
1759–1788 |   | מריה אמליה מסקסוניה
 מריה אמליה מסקסוניה  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |
|  |  |  |  |   |   |   |  |  |  |  |   |   |   |   |   |  |  |  |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |
| מארי אנטואנט
 מארי אנטואנט  |   | לואי השישה עשר 1774–1792
 לואי השישה עשר 1774–1792 |   | מריה אמליה מאוסטריה
 מריה אמליה מאוסטריה  |   | פרדיננדו 1765–1802
 פרדיננדו 1765–1802 |  | מריה לואיסה מפארמה
 מריה לואיסה מפארמה  |   | קרלוס הרביעי 1788–1808
 קרלוס הרביעי 1788–1808 |  | פרננדו הראשון 1759–1825
 פרננדו הראשון 1759–1825 |   | מריה קרולינה מאוסטריה
 מריה קרולינה מאוסטריה  |  |  |   |  |  |
|  |   |   |   |   |   |   |  |  |   |  |  |  |   |   |   |   |   |   |  |  |  |   |   |   |   |   |  |  |  |   |  |  |
| לואי השמונה עשר 1814–1824
 לואי השמונה עשר 1814–1824 |  | שארל העשירי 1824–1830
 שארל העשירי 1824–1830 |  | לודוביקו הראשון 1801–1803
 לודוביקו הראשון 1801–1803 |   | מריה לואיסה 1815–1824
 מריה לואיסה 1815–1824 |   |   | מריה איזבלה מספרד
 מריה איזבלה מספרד  |   | פרנצ'סקו הראשון 1825–1830
 פרנצ'סקו הראשון 1825–1830 |  | מריה אמליה מנאפולי וסיציליה
 מריה אמליה מנאפולי וסיציליה  |   | לואי פיליפ 1830–1848
 לואי פיליפ 1830–1848 |  |
|  |   |   |   |   |   |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
| שארל פרדינן, דוכס ברי
 שארל פרדינן, דוכס ברי  |  | מריה תרזה מסבויה
 מריה תרזה מסבויה  |   | לודוביקו השני 1803–18071824–1847
1847–1849
 לודוביקו השני 1803–18071824–1847
1847–1849 |  | האינפנטה פרנסיסקו דה פאולה
 האינפנטה פרנסיסקו דה פאולה  |   | פרננדו השביעי 1813–1833
 פרננדו השביעי 1813–1833 |   | מריה כריסטינה משתי הסיציליות
 מריה כריסטינה משתי הסיציליות  |  | מריה כריסטינה מסבויה
 מריה כריסטינה מסבויה  |   | פרננדו השני 1830–1859
 פרננדו השני 1830–1859 |   | מריה תרזה מאוסטריה
 מריה תרזה מאוסטריה  |   |
|  |   |  |  |  |   |   |  |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |   |  |  |  |   |   |  |   |
| לואיז מארי תרז ד'ארטואה
 לואיז מארי תרז ד'ארטואה  |   | קרלו השלישי 1849–1854
 קרלו השלישי 1849–1854 |  | מריה איזבל מפורטוגל
 מריה איזבל מפורטוגל  |   | פרנסיסקו, דוכס קדיס
 פרנסיסקו, דוכס קדיס  |   |   |   | איזבלה השנייה 1833–1868
 איזבלה השנייה 1833–1868 |   | מריה יוזפה אמליה מסקסוניה
 מריה יוזפה אמליה מסקסוניה  |  | פרנצ'סקו השני 1859–1861
 פרנצ'סקו השני 1859–1861 |   | מריה סופיה מבוואריה
 מריה סופיה מבוואריה  |   |  |   |
|  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|  |  | רוברטו הראשון 1854–1859
 רוברטו הראשון 1854–1859 |  | דוכסים גדולים של לוקסמבורג מבית נסאו
 דוכסים גדולים של לוקסמבורג מבית נסאו  |  |  | מריה כריסטינה מאוסטריה
 מריה כריסטינה מאוסטריה  |   | אלפונסו השנים עשר 1874–1885
 אלפונסו השנים עשר 1874–1885 |   | מרסדס מאורליאן
 מרסדס מאורליאן  |  |  |  |  |  |  |  |  | הנסיך אלפונסו, רוזן קזרטה
 הנסיך אלפונסו, רוזן קזרטה  |   |
|  |  |  |   |  |  |  |   |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |   |
|  |  | פליצ'ה, נסיך בורבון-פארמה
 פליצ'ה, נסיך בורבון-פארמה  |   | שארלוט, הדוכסית הגדולה של לוקסמבורג
 שארלוט, הדוכסית הגדולה של לוקסמבורג  |  |  |  | אלפונסו השלושה עשר 1886–1931
 אלפונסו השלושה עשר 1886–1931 |   | ויקטוריה יוג'יני מבאטנברג
 ויקטוריה יוג'יני מבאטנברג  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | קרלוס, נסיך בורבון-שתי הסיציליות
 קרלוס, נסיך בורבון-שתי הסיציליות  |   |
|  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  |   |   |   |   |   |  |   |
|  |  |  |  | ז'אן 1964–2000
 ז'אן 1964–2000 |   | ז'וזפין שארלוט מבלגיה
 ז'וזפין שארלוט מבלגיה  |  |  |  |  | האינפנטה חיימה, דוכס סגוביה
 האינפנטה חיימה, דוכס סגוביה  |  |  | חואן, רוזן ברצלונה
 חואן, רוזן ברצלונה  |   |   |   | מריה דה לאס מרסדס
 מריה דה לאס מרסדס  |  |  |  |  |   |
|  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |   |   |   |   |   |
|  |  |  |  |  |  | **אנרי** 2000–2025
**אנרי** 2000–2025 |   | **מריה תרזה מסטרהמריה תרזה מסטרה** |  |  | אלפונסו, דוכס אנז'ו וקדיס
 אלפונסו, דוכס אנז'ו וקדיס  |  |  | **סופיה מיוון ודנמרקסופיה מיוון ודנמרק** |   | **חואן קרלוס הראשון** 1975–2014
**חואן קרלוס הראשון** 1975–2014 |  |  | **ז'אן, רוזן פריזז'אן, רוזן פריז** |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | **סטפני דה לנואהסטפני דה לנואה** |   | **גיום החמישי** 2025–הווה
**גיום החמישי** 2025–הווה |  |  |  | **לואיס אלפונסו, דוכס אנז'ולואיס אלפונסו, דוכס אנז'ו** |  |  |  | **פליפה השישי** 2014–הווה
**פליפה השישי** 2014–הווה |   | **לטיסיה רוקסולנולטיסיה רוקסולנו** |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  | **שארל, נסיך הכתר של לוקסמבורגשארל, נסיך הכתר של לוקסמבורג** |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | **לאונור, נסיכת אסטוריאסלאונור, נסיכת אסטוריאס** |  |  |  |  |  |  |  |  |

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **בית בורבון** בוויקישיתוף
* בית בורבון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)