Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# צינוראים

| צינוראים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | צומח |
| מערכה: | בעלי פרחים |
| מחלקה: | דו-פסיגיים |
| סדרה: | **צינוראים** |
| שם מדעי |
|  Lamiales ‏ברומהד, 1838 |

לנטנה ססגונית.
עצי זית בישראל.
**צינוראים** (שם מדעי: Lamiales) היא סדרה של צמחים בעלי פרחים, דו-פסיגיים המקיפה 23 משפחות.

בעבר, תחת מערכת המיון הטקסונומית על שם קרונקוויסט (1981), כללה סדרת הצינוראים שלוש משפחות עיקריות בלבד: זיפניים, שפתניים וורבניים. כיום, בעקבות מחקרים גנטיים, הסדרה הורחבה משמעותית ואוחדה עם הסדרה לועניתאים (Scrophulariales), זאת האחרונה כיום מוכרת כמשפחת הלועניתיים (Scrophulariaceae). הסדרה מונה כ-11,000 מינים ידועים.

משפחת הזיפניים הועברה לסדרה חדשה, לזיפנאים (Boraginales), שנוספה מאז APG III. משפחת הזיפניים הורחבה ברשימה האחרונה (APG IV) ולתוכה אוחדו משפחות שונות.

## מאפיינים

כמעט כל מיני הסדרה עונים על הקריטריונים הבאים (אם כי יש יוצאים מן הכלל):

* שחלה עילית
* חמישה עלי כותרת, מאוחים בבסיסם
* עלי כותרת סימטריים, דו-שפתיים
* לא יותר מארבעה אבקנים

## משפחות

1. שפתניים (*Lamiaceae* Martinov) - משפחת המנטה, כמו גם עץ הטיק ומרווה.
2. ורבניים (.*Verbenaceae* J.St.-Hil) - משפחת הוורבנה, בין השאר.
3. לועניתיים (.*Scrophulariaceae* Juss) - משפחת הבוצין והחסרף.
4. מיאופוריים - משפחה המונה שני סוגים, אינה נפוצה בארץ. בין השאר, כוללת את הארמופילה ביגנונית. כיום משפחה לא מוכרת.
5. עלקתיים (Orobanchaceae) משפחה המונה כ-25 סוגים, מרביתם צמחים טפילים או טפילים למחצה
6. קוציציים (Acanthaceae) - משפחה המונה מספר מינים של תת-שיחים קוצניים.
7. שומשומיים (*Pedaliaceae* R.Br.) - משפחה המונה את השומשום.
8. ביגנוניים (*Bignoniaceae* Juss.) - משפחה של בעלי פרחים, רבים מהם תורבתו לפרחי נוי. בארץ בולטים עצי הנוי ממין סיגלון חד עלים, בעלי פריחת לילך.
9. נאדידיים (*Lentibulariaceae* Rich.) - משפחה של צמחים טורפים (אוכלי חרקים), כמו החמאית. בארץ נפוצים נאדיד המים ונאדיד עדין.
10. לחכיים (Plantaginaceae) - משפחה של צמחי מדבר, כוללים לאחרונה את לוע הארי, ששויך קודם לכן ללועניתיים.
11. פאולוניה (*Paulowniaceae* Nakai) - משפחה בעלת סוג בודד של עץ.
12. גסנריים (*Gesneriaceae*) - משפחה של צמחים בעלי פרחים. רובם תורבתו כפרחי נוי.
13. זיתיים (*Oleaceae* Hoffmanns. & Link*Olea* L.) - משפחת עץ הזית.
14. **Martyniaceae** - משפחה חדשה (החל משיטת המיון APG, לא קיימת בקרונקוויסט) המונה חמישה סוגי צמחים.
15. **Byblidaceae** - משפחה המונה סוג בודד של צמחים טורפים.
16. **Phrymaceae** - משפחה המונה כ-130 סוגים, רובם מקומיים לצפון אמריקה. מכילה מספר גרגרי יער אכילים.
17. **Calceolariaceae** - משפחה של תת-שיחים בעלי פרחים, רובם מתורבתים כפרחי נוי. בין השאר, כוללת את הנעלנית.
18. **Schlegeliaceae**
19. **Stilbaceae**
20. **Tetrachondraceae**
21. **Carlemanniaceae**
22. **Plocospermataceae**

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **צינוראים** בוויקישיתוף

* צינוראים, באתר ITIS (באנגלית)
* צינוראים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* צינוראים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* צינוראים, באתר Tropicos (באנגלית)
* צינוראים, באתר GBIF (באנגלית)
* צינוראים, באתר iNaturalist (באנגלית)
* צינוראים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# צמחים וסקולריים

| צמחים וסקולריים |
| --- |
|
פטוניות |
| מיון מדעי |
| קבוצה: | סטרפטופיטיים |
| ממלכה: | צומח |
| תת־ממלכה: | צמחי עובר |
| מערכה: | **צמחים וסקולריים** |
| קבוצה: | **צמחים וסקולריים** |
| שם מדעי |
|  Tracheophyta ‏סינוט, 1935 |
|  |

**צמח וסקולרי** או **צמח בעל רקמות הובלה** (שם מדעי: Tracheophyta) הוא צמח שמשתייך לאחת מהקבוצות הבאות:

שרכים ביער
* חסרי קשקשים
* בעלי קשקשים

הצמחים הווסקולריים כוללים נצר ושורש ויש בהם מערכות הובלה.[דרוש מקור][מפני ש...]

## המיון המדעי של צמחים וסקולריים

* קבוצת בעלי קשקשים (Lycopodiophyta)
	+ מחלקת איזוטיים (Isoetopsida)
	+ מחלקת ליקופודים (Lycopodiopsida)
* קבוצת חסרי קשקשים (Euphyllophyta)
	+ קבוצת צמחי זרע (Spermatophyta)
		- מערכת הציקסאים (Cycadophyta)
		- מערכת הגינקואיים (Ginkgophyta)
		- מערכת המחטנאים (Pinophyta)
		- מערכת הגנטאים (Gnetophyta)
		- מערכת בעלי הפרחים (Anthophyta)
	+ קבוצת שרכנים (Moniliformopses)
		- מערכה שרכאים (Polypodiopsida)
		- מערכה מארטידים (Marattiopsida)
		- מערכה שבטבטים (Equisetophyta)
			* מחלקת בעלי פרקים (Sphenopsida)
		- מערכה חשוכי עלים (Psilotophyta)
			* מחלקת פסילופיטאים (Psilotopsida)

**הערה: בשיטה המודרנית של המיון המדעי לא תמיד דרגת מיון מסוימת נכללת בדרגת המיון שמעליה. כלומר, סדרה של צמחים יכולה להיות כלולה במערכה ולא תהיה שייכת לאף מחלקה. [דרוש מקור]

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **צמחים וסקולריים** בוויקישיתוף

* צמחים וסקולריים, באתר ITIS (באנגלית)
* צמחים וסקולריים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* צמחים וסקולריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* צמחים וסקולריים, באתר GBIF (באנגלית)
* צמחים וסקולריים, באתר iNaturalist (באנגלית)
* צמחים וסקולריים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# לחך

| לחך |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | צומח |
| מערכה: | בעלי פרחים |
| מחלקה: | דו-פסיגיים |
| סדרה: | צינוראים |
| משפחה: | לחכיים |
| סוג: | **לחך** |
| שם מדעי |
|  *Plantago* ‏לינאוס, 1753 |

לחך אזמלני בצוקי מוהר באירלנד
**לחך** (שם מדעי: *Plantago*) הוא סוג במשפחת הלחכיים הנחשב לצמח מרפא. מקליפות הזרעים של הצמח מפיקים פסיליום. צמחים מסוג זה נפוצים בכל העולם.

על פי הספרות הבוטנית, לפחות מיני הלחך מסוג לחך בשרני, לחך המלחות, לחך מלבין, לחך גדול, לחך חום-לוע, לחך מצוי, לחך אזמלני, לחך גלילני, לחך כרתי, לחך סגלגל, לחך בלוטי, לחך הודי, לחך לופת ולחך ריסני הגדלים בארץ ישראל הם אלרגניים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **לחך** בוויקישיתוף

* לחך, באתר ITIS (באנגלית)
* לחך, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* לחך, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* לחך, באתר צמח השדה
* לחך, באתר Tropicos (באנגלית)
* לחך, באתר GBIF (באנגלית)
* לחך, באתר האינדקס הבין-לאומי לשמות צמחים (באנגלית)
* לחך, באתר iNaturalist (באנגלית)
* לחך, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# גבעול

**גִבְעוֹל** הוא איבר בצמח ממנו צומחים בדרך כלל העלים. בצמחים מסוימים צומח מתחת לכל עלה ניצן, ממנו נוצר פרח קטן שגם הוא גדל על הגבעול, ולאחר מכן פרי. הגבעול הראשי בצמח נקרא גזע, במיוחד בעצים.
בראשו של הגבעול ישנו עלה הגביע שמחזיק את הפרח.
תפקידו העיקרי של הגבעול הוא הובלת חומרי מזון בסיסיים, לאחר ששורש הצמח קלט אותם, והעברתם לצינורות הובלה, ומשם לכל חלקי הצמח. ישנו תפקיד נוסף לגבעול והוא להחזיק עליו את שאר חלקי הצמח.

סוגי גבעולים:

* גבעול מעוצה - גבעול קשה שאם יכופף בחוזקה, יישבר.
* גבעול עשבוני - גבעול רך וגמיש המסוגל להתכופף בקלות.

גבעולים מסוימים ניתנים לאכילה כגון: בצל ירוק וסלרי.

## מבנה הגבעול

הגבעול מורכב ממספר צינוריות דקות להובלת חומרים לתאי הצמח:

* צינורות עצה להובלת תמיסות המלחים.
* צינורות שיפה להובלת תמיסות הסוכר. חתך רוחב בגבעול של צמח חד שנתי (פשתן), Ep - אפידרמיס, C- קליפה, BF - סיבים, X- עצה, Pi - ליבה, P-שיפה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.
## קישורים חיצוניים

* גבעול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# רוזטה

**האם התכוונתם ל... אבן רוזטה – סלע דיוריט שתודות לטקסט קדום שנחקק עליה בכמה שפות, אפשרה את פענוח הכתב ההירוגליפי.
* רשיד (שם קודם: רוזטה) – עיר נמל מצרית לחופי הים התיכון התפרסמה בזכות אבן רוזטה שנמצאה בשטחה.
* רוזטה (עיטור) – עיטור דמוי ורד, בשימוש בספרים, סמלים, חפצי נוי ומבנים ארכיטקטוניים.
* חלון רוזטה – עיטור רוזטה בחלונות.
* רוזטה (גשושית) – גשושית מחקר ששוגרה ב-2004 ומטרתה להנחית נחתת מחקר על השביט צ'וריומוב-גרסימנקו.
* רוזטה (משקה) – משקה ממותק המבוסס על רכז שקדים, ומוכר בעיקר בלוב
* רוזטה (סרט) – סרט זוכה פרס דקל הזהב של האחים דארדן
* Rosetta@home – פרויקט המשתמש בחישוב מבוזר קהילתי במטרה לפתור את בעיית חיזוי מבנה החלבון
* וירג'יניו רוזטה – כדורגלן ומאמן איטלקי

## ראו גם

* רוזה
* רוזטה סטון (תוכנה)

|  |  |
| --- | --- |
| פירושונים |  זהו דף פירושונים, שמטרתו להבחין בין ערכים שונים בעלי שם דומה.

 אם לא מצאתם ברשימת הפירושונים את הערך שהתכוונתם אליו, נסו:
* דפים ששמם מתחיל ב”רוזטה“
* דפים ששמם מכיל ”רוזטה“
* חיפוש ”רוזטה“ בוויקיפדיה
 |
# הלקט

פריחה והלקט פרג האופיום
**הֶלְקֵט** הוא פרי יבש המשמש מעין קופסה המכילה את הזרעים. ההלקט מורכב משתי שחלות או יותר הצמודות טרם ההבשלה ונפתח כאשר הפרי מבשיל. כאשר ההלקט מבשיל, השחלות המופרדות בתוכו נקראות **קְשָׂווֹת** (ביחיד **קַשְׂוָה**), וכל אחת מהן מכילה זרע אחד או יותר.

קיימים שלושה סוגי הלקטים: האחד נופל לקרקע והקשוות נפרדות זו מזו; במקרה אחר הקשוות מתבקעות ומפזרות את הזרעים; ובמקרה שלישי נוצרים נקבים או חורים בהלקט המאפשרים את יציאת הזרעים.

ההלקט אינו אגוז משום שהוא משחרר את הזרעים עם ההבשלה, ואילו האגוז הוא שחלה מורכבת המכילה זרע יחיד ואת מעטפת הפרי.

ישנם מינים רבים היוצרים הלקט. בין המוכרים הם נופר, פרג, כותנה, ערבה, רקפת ומיני הסחלבים השונים.

## קישורים חיצוניים

* הלקט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# גליקוזיד

ארבוטין הוא גליקוזיד עם שייר קינון
**גליקוזיד** (בלועזית: glycoside) הוא חומר כימי המורכב ממולקולת חד סוכר או רב סוכר המחוברת לשייר כימי אחר שאינו סוכר.

מולקולת הסוכר מחוברת דרך הפחמן האנומרי למולקולה אחרת דרך קשר O-גליקוזידי (קישור לאטום חמצן), S-גליקוזידי (קישור לאטום גפרית) או N-גליקוזידי (קישור לאטום חנקן). החלק הסוכרי במולקולת הגליקוזיד נקרא גליקון והשייר נקרא אגליקון או ג'נין.

לגליקוזידים תפקידים שונים ומגוונים בצמחים ובחיות. צמחים רבים מאחסנים חומרים כימיים חשובים בתאים בצורת הגליקוזיד שאינה פעילה מבחינה כימית. כאשר הצמח נזקק לחומר הוא מגיב את הגליקוזיד עם מים בנוכחות אנזים ספציפי, הגליקון מוסר מהמולקולה ונותר האגליקון הפעיל כימית. בחיות מתרחש תהליך הפוך: הגוף מצמיד שייר סוכרי (במקרים רבים חומצה גלוקורונית, נגזרת של גלוקוז) לחומר רעיל כלשהו וכך יוצר גליקוזיד אשר אינו רעיל ושיכול להיות מופרש בקלות מן הגוף.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **גליקוזיד** בוויקישיתוף
* גליקוזיד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# קומרין

קומרין|  |
| נוסחה כימית לקומרין |
|  |
|
שם סיסטמטי |
1-benzopyran-2-one |
|
שמות נוספים |
2*H*-chromen-2-one |
|
כתיב כימי |
C9H6O2 |
| מסה מולרית |
146.036779 גרם/מול |
|
מספר CAS |
91-64-5 |
|
צפיפות |
0.935 g/cm3 (20 °C) גרם/סמ"ק |
|
טמפרטורת היתוך | 71 °C 344.15 K |
|
טמפרטורת רתיחה | 301 °C 574.15 K |

**קומרין** (מאנגלית: **Coumarin**) היא תרכובת אורגנית השייכת למשפחה הכימיקלית בנזופירן שהוא התוצר העיקרי של שרפה לא-שלמה של חומרים אורגניים ותוצר לוואי מתעשיית המתכת. ישנם כאלף סוגים שונים של קומרינים. קומרין נמצא ב-150 סוגים שונים של צמחים לפחות, השייכים ל-30 משפחות בוטניות שונות. תרכובת זו אחראית לריח האופייני לחציר שנקצר זה עתה, ונמצאת בקינמון סיני.

הקומרין נפוץ בתעשיות הרפואה, הטבק, הקוסמטיקה והמזון.

בתעשיית הרפואה משמש הקומרין כנוגד קרישה ונוגד פטריות.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **קומרין** בוויקישיתוף
* קומרין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פלבונואיד

**הפלבונואידים (flavonoids)** או **ביופלבונואידים** (בלטינית: flavus, צהוב), שנודעו בעבר גם בשם כולל "ויטמין P", הם קבוצת תרכובות פוליפנולים טבעיים המסונתזות על ידי צמחים ומצויות בפירות וירקות והם בעלי פוטנציאל להיות מעכבי חמצון על ידי תרומת אטום מימן או אלקטרון לרדיקל חופשי.

הפלבונואידים הם מטבוליטים משניים, כלומר אינם חיוניים באופן מיידי לחיי התא הצמחי. עם זאת, יש להם מספר תפקודים:

* פיגמנטים של צמחים המייצרים צבע צהוב, אדום או כחול מסייעים במשיכת בעלי חיים מאביקים.
* משיכת חיידקים סימביוטיים ממשפחת הריזוביום ודחיית טפילים.
* בתנאי מעבדה הראו יכולת אנטי בקטריאלית ודחיית פטריות בצמחים.

הפלבונואידים התגלו במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20 על ידי הביוכימאי ההונגרי אלברט סנט-גיירגי שכינה אותם בשם ויטמין P.

## הערך התזונתי

ניסויים שונים אין ויטרו in vitro - בתנאי מעבדה, הראו שייתכן שפלבונואידים שונים יכולים לטפל באלרגיות, דלקות ועוד.

ניסויים במעבדה הראו שחומרים אלו יכולים לשמש כנוגדי חימצון, אולם בפועל הרמה בגוף נמוכה בהרבה מהרמה הנדרשת לשם כך ורוב הכמות שמצליחה להיספג מופרשת בשתן.

## סוגים ומקורות

ישנם מעל 5,000 סוגים שונים של פלבונואידים הנבדלים זה מזה במבנה הכימי שלהם.
להלן מספר דוגמאות של פלבונואידים מצויים:

* **קוורציטים** (Quercetin)- מצויים בבצל, תפוח, תותים, תה, יין אדום ומגוון פירות וירקות.
* **קזפרטין** - פירות הדר, יין אדום ומגוון פירות וירקות.
* **אפיקטצ'ין** Epicatechin- תה, קקאו ותותים.
* **כורכומינואידים** Curcuminoids- תבלין כורכום מלא.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פלבונואיד** בוויקישיתוף
* יעקב עזרא, הפלבונואידים
* גאמנון צמחים ומרפא, פלבונואידים
* פלבונואיד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* דורון קופרשטין‏, מחקר ענק גילה: זה המזון שמוריד לחץ דם - בדיוק כמו תרופות, באתר וואלה, 14 ביולי 2025

## הערות שוליים
# גרון

גרון|  |
|
שיוך | subdivision of front of neck, ישות אנטומית מסוימת  |
|
תיאור ב |
האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (1071)  |
|
מזהים |
|
FMA | 228738  |
|   |

איור של גרון, המציג את הלוע, בית הקול, מכסה הגרון, קנה הנשימהה**גרון** הוא הפרוזדור לכניסת חמצן לריאות ומזון למערכת העיכול. הגרון הוא הפתח היחיד בגוף שדרכו מתקבלים חומרים חיוניים. עקב זאת, עשויים לעבור דרכו לתוך הגוף גם מיקרואורגניזמים העלולים לגרום נזק לבריאות. לכן קיימים "שומרים" העומדים על המשמר בפה ובלוע.

בפה נמצא הרוק, המכיל מוצין , שהוא ריר שלוכד מיקרואורגניזמים; ברוק מצויים גם ליזוזומים שמפרקים חיידקים ואימונוגלובולינים, חלבונים שמתפקדים כנוגדנים שמסייעים למערכת החיסון לחסל גורמים מזיקים.

משני צידי הלוע נמצאים שני קשרי לימפה, בלוטות לימפה גדולות המכונות "שקדים", אשר מהוות חלק בלתי נפרד ממערכת הלימפה ומערכת החיסון; תפקידם הוא ללכוד ולחסל חיידקים ונגיפים. בתוך לוע האף (נזופרינקס) מצוי פוליפ הקרוי אדנואיד (Adenoid), שגם הוא קשור למערכת החיסון.

עקב העמידה המתמדת בפני זיהומים, עלולים השומרים עצמם להזדהם, להתלקח ולהתנפח למצב הידוע בשם דלקת גרון או דלקת הלוע (Acute Laryngitis).

## סרטן הגרון

 ערך מורחב – **סרטן הגרון**

סרטן הגרון כולל סוגים שונים של סרטן, כולל סרטן הלוע (pharyngeal cancer) וסרטן הגרון (laryngeal cancer). סרטן זה מתפתח בדרך כלל בתאים המצפים את הגרון והוא יכול להופיע בכל אחד מחלקי הגרון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# מרכז אירופה

אזורי אירופה
**מרכז אירופה** הוא כינוי קיבוצי לקבוצת מדינות באירופה, השוכנות בין מזרח אירופה למערב אירופה. במהלך המלחמה הקרה, שחילקה את אירופה למזרח ולמערב, חולק מרכז אירופה לשני צידי מסך הברזל.

מדינות מרכז אירופה הן:

* גרמניה גרמניה
* שווייץ שווייץ
* ליכטנשטיין ליכטנשטיין
* פולין פולין
* סלובקיה סלובקיה
* צ'כיה צ'כיה
* אוסטריה אוסטריה
* הונגריה הונגריה
* סלובניה סלובניה

סה"כ מספר התושבים במדינות מרכז אירופה הוא כ-160 מיליון איש. השטח של האזור הוא למעלה ממיליון קמ"ר.

## ראו גם

* מזרח אירופה
* מערב אירופה
* צפון אירופה
* דרום אירופה

## קישורים חיצוניים

* אירופה המרכזית, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של אירופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.