Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# ויקיציטוט

ויקיציטוט|  |
|  |
| העמוד הראשי של ויקיציטוט העברי (19 בספטמבר 2013) |
|
סוג |
מאגר ציטוטים חופשי |
|
סלוגן | the free quote compendium that anyone can edit  |
|
תקופת הפעילות |
27 ביוני 2003 (אנגלית) 30 ביולי 2004 (עברית) – הווה (23 שנים) |
|
מייסדים |
ג'ימי ויילס, דניאל אלסטוו  |
|
בעלות |
קרן ויקימדיה |
|
הרשמה |
לא חובה |
|
wikiquote.org |
|   |

**ויקיציטוט** (באנגלית: **Wikiquote**) הוא מיזם-אחות של ויקיפדיה, שמשתמש בתוכנת מדיה-ויקי ומנוהל על ידי קרן ויקימדיה. האתר הוא ויקי, ומבוסס על רעיונו של דניאל אלטסון, שמומש במקור על ידי בריאון ויבר. מטרת המיזם היא לבסס מאגר רחב של ציטוטים חופשיים ממקורות שונים.

המיזם החל את דרכו ב-27 ביוני 2003 באנגלית. אחריו נוספו מיזמים בשפות אחרות. בכל מיזמי ויקיציטוט נכון לאוגוסט 2023 נכתבו למעלה מ-302,000 דפים ב-72 מהדורות בשפות שונות.

הגרסה העברית של ויקיציטוט החלה לפעול ב-30 ביולי 2004. נכון לאוגוסט 2023 ויקיציטוט העברי הוא במקום ה־9 בעולם במספר דפי הציטוט (למעלה מ־8600) ובמקום ה־10 בעולם במספר העריכות (202 אלף).

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ויקיציטוט** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של ויקיציטוט (בשפות מרובות)
* ויקיציטוט העברי

* ויקיציטוט, ברשת החברתית אינסטגרם

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.

**גילוי נאות**: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
# דידקטיקה

**דידקטיקה** (בעברית: **תורת ההוראה**; מיוונית: didáskein – διδάσκειν – "להורות") היא ענף משנה של פדגוגיה שעוסק בפיתוח גישות ושיטות הוראה. תחום זה עוסק בפיתוח תאוריה של ההוראה, הנחלת מיומנויות וכשירויות ההוראה הטובה, פיתוח תוכניות לימודים, תכנון והערכת אסטרטגיות הוראה, שילוב אמצעי המחשה בהוראה.

המונח "דידקטיות" מתאר חינוכיות יתרה, הבלטה של איכויות לימודיות או הדרכתיות.

## שיטות הוראה

שיטת הוראה טובה מקדמת את התפתחותו של הפרט. עם זאת, קיומם של הבדלים בין אישיים ושינויים בנסיבות בהן מתרחשת ההוראה אינם מאפשרים שימוש בשיטת הוראה יחידה בכל מצב שהוא. לכן על שיטות ההוראה להיות שונות זו מזו כדי שתהיינה טובות עבור מקרים ספציפיים.

תפקידו של המורה הוא לבחור לעצמו את טכניקת ההוראה התואמת את מטרותיו החינוכיות ואת צורכי תלמידיו.

## חקר ההוראה

למידה היא תכליתה של ההוראה ועל כן מחקר של תהליכי למידה יכול להסביר גם את ההוראה. מכיוון שניתן לנתח את ההוראה באופן לוגי ופנומנולוגי, מחקר אמפירי שכולל תיאור, השוואה והבחנה בינה לפעילויות אחרות יכול לגלות את אופייה הרצוי.

## ראו גם

* פילוסופיה של החינוך
* תורת ההכרה
* הוראה מתקנת
* מתודיקה בהדרכה

## לקריאה נוספת

* מרתה סטון וויסקי (עורכת), **הוראה לשם הבנה**, מאנגלית: יניב פרקש, ירושלים: מכון ברנקו וייס לטיפוח החשיבה, 2004.
* האנס איבלי, **דידקטיקה פסיכולוגית: על פי משנתו של ז'אן פיאז'ה**, עברית: אילנה המרמן, מרחביה: ספרית פועלים, 1971.

## קישורים חיצוניים

* Developing An Educational Philosophy – מאמר של ריצ'רד לבוי על גישות פילוסופיות בחינוך, חסרונות של השימוש בתחרותיות בבית הספר והתאמת ההוראה לתלמידים בעלי לקויות למידה.

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# קבוצת ארמיות E

קבוצת ארמיות E
Heeresgruppe E|
פרטים |
| --- |
|
מדינה | גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית |
|
שיוך | ורמאכט ורמאכט |
|
סוג |
קבוצת ארמיות |
|
אירועים ותאריכים |
|
תקופת הפעילות |
1 בינואר 1943 – 25 במרץ 1945 (שנתיים וחודשיים) |
|
מלחמות |
מלחמת העולם השנייה |
|
פיקוד |
|
דרגת המפקד |  גנרל-אוברסט |
|
מפקדים |
אלכסנדר להר |
|   |

**קבוצת ארמיות E** (בגרמנית: **Heeresgruppe E**) הייתה קבוצת ארמיות של הוורמאכט שלחמה במלחמת העולם השנייה.

## היסטוריה

קבוצת הארמיות נוסדה ב-1 בינואר 1943 על בסיס הארמייה ה-12, ולמפקדה מונה אלכסנדר להר. קבוצת הארמיות הוצבה בבלקנים, ותפקידה העיקרי היה ללחום נגד פרטיזנים ביוון וביוגוסלביה. ההוראות שקיבלו אנשי הקבוצה היו ברורות מאוד, כנגד כל גרמני הרוג, יש להרוג 10 אזרחים, וכנגד כל עשרה גרמנים הרוגים יש להשמיד כפר שלם. במסגרת מילוי הוראות אלו ביצעו אנשי הקבוצה שני פשעי מלחמה מחרידים טבח קלבריטה, וטבח דיסטומו. יתר על כן, כאשר איטליה הפשיסטית נכנעה בפני בעלות הברית בספטמבר 1943, ביצעו אנשי הקבוצה את טבח קפלוניה במהלכו דיוויזיה איטלקית שלמה שכללה 5,000 חיילים איטלקיים, נטבחה. קבוצת הארמיות לקחה חלק בולט במערכת הדודקאנס, כאשר כבשה את האיים הדודקאנסיים מידי האיטלקים והבריטים שהחזיקו בהם.

באביב של שנת 1945, בעת נסיגתם של כוחות הוורמאכט מהבלקן, קבוצת הארמיות נסוגה להונגריה, אם כי כמה יחידות עברו לאוסטריה ודרום גרמניה. להר ניסה להגן על קרואטיה, שהותקפה בו זמנית בידי הצבא הבריטי והצ'טניקים בפיקודו של טיטו. ב-25 במרץ 1945, פורקה קבוצת ארמיות F ואוחדה עם קבוצת ארמיות E. ב-8 במאי של אותה שנה, בעקבות כניעת גרמניה, נמלטו מרבית חיילי הקבוצה לאוסטריה, ורבים מהם נתפסו בידי פרטיזנים יוגוסלבים. להר עצמו נכנע עם חלק הארי של הקבוצה לצבא הבריטי, וב-15 במאי הוסגר על ידי הבריטים ליוגוסלביה. ביוגוסלביה נידון להר על חלקו בהפצצת בלגרד ללא הכרזת מלחמה, נמצא אשם ונידון למוות, והוצא להורג בבלגרד ב-26 בפברואר 1947. רבים מאנשי הקבוצה שנכנעו לידי הצבא היוגוסלבי, נרצחו במה שנודע כ-"טבח בלגרד".

אחד מהחיילים המפורסמים שלחמו בקבוצה היה קורט ולדהיים, לימים נשיא אוסטריה ומזכ"ל האו"ם.

## קישורים חיצוניים

* Heeresgruppe E באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)
* Heeresgruppe E, באתר Axis History (באנגלית)
* Heeresgruppe E באתר יד ושם (באנגלית)
* Army Group E באתר World War II Armed Forces (באנגלית)
* Heeresgruppe E באתר Die Deutsche Wehrmacht (בגרמנית)
# מרעה

עדר בקר במרעה
פרות בגליל התחתון - במרעה בגבעות ליד חנתון.
**מרעה** או **אחו** הוא שטח אדמה ועליו צמחייה המשמש לרעיית בעלי חיים; אם לרעיית מקנה כחלק ממערכת חקלאית או טבעית ואם לרעיית חיות בר בסביבתן הטבעית. לפני התפתחות החקלאות התעשייתית היה המרעה מקור המזון העיקרי בגידול מקנה כגון בקר, צאן וסוסים. השימוש במרעה על ידי בני אדם עדיין נפוץ, במיוחד באזורים צחיחים בהם הקרקע אינה מתאימה לעיבוד חקלאי. באזורים ממוזגים יותר קיים, בייחוד בעולם המערבי, שימוש במרעה לצורך גידול בעלי חיים בשטח פתוח וחקלאות אורגנית[דרוש מקור]. בדרך כלל השימוש במונח "מרעה" הוא עבור יונקים, אולם מונח זה מקובל גם בהתייחס למרחבי ההזנה הצמחית של עופות ודבורים.

## צמחיית המרעה

צמחיית המרעה יכולה לכלול מינים שונים של עשב, צמחי קטנית, בעלי פרחים, שיחים ואף עצים.

סוג הקרקע, ומאפיינים אקלימיים כגון כמות משקעים ורמות טמפרטורה הם משתנים בעלי חשיבות בממשק המרעה.

בממשק החקלאי המודרני קיים גם מרעה זרוע. המרעה הזרוע יכול להיות זרוע בגידול חד-שנתי או בגידול רב-שנתי, בממשק בעל או שלחין.

## רעייה במטעים

קיימת שיטה מכוונת לרעיית בקר ובהמות נוספות בתוך מטעים. בעלי החיים ניזונים מהעשב שגדל בין העצים ובה בעת הם מדשנים את העצים בזבל אורגני. העצים עצמם מספקים לחיות צל ומסתור. רעיית צאן במטעים יכולה להיות שיטה יעילה להסרת עשבים שוטים ועשבים מזיקים, מה שיכול לשפר את בריאות המטע ולשפר את יבול הפירות.

השיטה יכולה להביא לשיפורים בבריאות ובתפוקה של המטע, אך גם לנזקים של פגיעה בעצים עצמם, כדי למזער את הנזקים ולמקסם את היתרונות, משתמשים בגדרות, ועל הרועה להדריך את הצאן לאכול רק באזורים של עצים חזקים. הרועה צריך להיות זהיר לא לאפשר לכבשים או לעיזים לאכול את הקליפה או העלים של העצים.

בישראל, רעיית צאן בתוך מטעים היא פרקטיקה נפוצה.[דרוש מקור] היא משמשת במטעים של פירות וירקות כמו גם במטעים של עצים נשירים.

## ראו גם

* רפת

## לקריאה נוספת

* החי והצומח של ארץ-ישראל : אנציקלופדיה שימושית מאוירת, כרך 12 – צמחים ובעלי-חיים במשק האדם, עורך - ארנון יצחק, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1998, עמ' 53–56
* על צומח בעלי חיים ואנשים

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מרעה** בוויקישיתוף
* שדות מרעה, דף שער בספרייה הלאומית
* תמר לביא, המרעה הטוב והמרעה הרע, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 22 בינואר 2023

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא חקלאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.