Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# ביטוח משנה

**ביטוח משנה** או **מבטח משנה** (באנגלית: **Reinsurance**) היא שיטה לניהול סיכונים פיננסיים המאפשרת פיזור של הסיכון בין מבטחים שונים. בשיטה זו חברות הביטוח ("המבוטחות במשנה") מעבירות למבטחי המשנה חלק מהסיכונים הכספיים בגין פוליסות שהן הנפיקו לציבור.

ביטוח משנה נועד לבטח סיכונים בהיקף גדול מהיכולת הכלכלית הטבעית של חברות הביטוח, בעיקר במקרי קיצון שעשויים להוביל להתמוטטות חברת הביטוח בשל חוסר היכולת לפרוע את התחייבויותיהן. הנטל אותו לוקחות על עצמן חברות הביטוח מכונה "שייר" (מאנגלית: Share). תמורת ביטוח המשנה משלמות חברות הביטוח חלק מהפרמיה שהן מקבלות מלקוחותיהן.

נהוג לחלק את סוגי ביטוח המשנה ל**ביטוח משנה פקולטטיבי** (רצוני), בו מבטח המשנה יכול לקבל או לדחות את העסקים המוצעים לביטוח, מול **ביטוח משנה אובליגטורי** (חוזי), שבו מבטח המשנה מתחייב בחוזה לקבל לביטוח את כל העסקים שיועברו לו על ידי המבטח הישיר בהתאם לתנאי החוזה. ביטוח משנה אובליגטורי קל יותר לתפעול, משום שאינו מצריך משא ומתן נפרד על כל חוזה ביטוח בין המבטח למבטח המשנה, אך הוא מצריך אמון גדול יותר של מבטח המשנה שבכך שהמבטח הישיר פועל נכון בסיכונים שהוא מבטח.

מבטחי המשנה הגדולים בעולם הם חברת "Munich Re", חברת "Swiss Re", שוק הביטוח לוידס של לונדון וחברת "Gen Re" של תאגיד ברקשייר האת'וויי.

בישראל נוהגות חברות הביטוח לקנות ביטוח משנה בחו"ל. מכיוון שקרנות הפנסיה בישראל מתבססות על ערבות הדדית, רשות שוק ההון ביטוח וחיסכון מחייבת קרנות פנסיה המונות פחות מ-1,500 עמיתים לרכוש ביטוח משנה. בפועל, למרות שבכל קרנות הפנסיה בישראל יש יותר מ-1,500 עמיתים, חלקן עדיין מעבירות את הסיכונים לידי מבטח משנה. מבטחי המשנה המבטחים את קרנות הפנסיה בישראל הם: "סוויס רה" ו- "Scor".

## ראו גם

* Reinsurance Group of America

## קישורים חיצוניים

* זיו רייך, ביטוח משנה – Reinsurance, באתר כתב העת "ביטוח ופיננסים"
* רועי גלעד ושחר ולנר, ביטוח משנה
* ביטוח משנה בקרנות הפנסיה בישראל, באתר פנסיוני. קום

## הערות שוליים
# קמפיין פוליטי

דוד בן-גוריון נואם בעצרת בחירות, 15 ביולי 1951
**קמפיין פוליטי** הוא מאמץ מאורגן שמטרתו להשפיע על תהליך קבלת ההחלטות של קבוצת אנשים מסוימת - לרוב במסגרת מערכות בחירות דמוקרטיות בהן נבחרים נציגים או אשר בהם מוכרעים משאלי עם. במסגרת הקמפיינים הפוליטיים מושקעים משאבים רבים בתעמולת בחירות - פרסומות המוצגות בשלטי רחוב, באינטרנט, בטלוויזיה, וברדיו אשר מנסות לשכנע את הציבור לתמוך במועמד, מפלגה או מדיניות מסוימת. בנוסף, האנשים שמעורבים במסגרת הקמפיינים הפוליטיים נוטים לנאום בפני קהל בעצרות ולהופיע בתקשורת לעיתים רבות במטרה להשיג תמיכה נרחבת בציבור.

האסטרטגיות השונות אשר מיושמות בקמפיינים הפוליטיים הושפעו רבות לאורך השנים מטכנולוגיות חדשות, כמו למשל המצאת הדפוס, אשר אפשר ייצור המוני של תכנים אותם ניתן להפיץ בציבור, וכמו גם בעקבות פיתוח הרדיו, הטלוויזיה והאינטרנט אשר מאפשרים למועמדים להגיע לקהלים עצומים בצורה יעילה במיוחד.

## ראו גם

* גיוס קולות
* הבטחת בחירות
* בחירות מקדימות

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **קמפיין פוליטי** בוויקישיתוף
# ניכוי (מההכנסה החייבת)

בחישוב מס הכנסה, **ניכוי** הוא הטבת מס הניתנת באמצעות הפחתת סכום הניכוי מההכנסה החייבת, ובכך מקטינה את סכום המס המחושב.

## בישראל

הניכוי העיקרי הוא זה הניתן בהתאם לסעיף 47 לפקודת מס הכנסה בגין חיסכון בקופת גמל לעצמאים.

ניכוי נוסף, בהתאם לסעיף 47א לפקודה, ניתן לפנסיונר בפנסיה מוקדמת, בגובה 52% מדמי ביטוח לאומי שבהם הוא חייב.

סעיף 20 לחוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות) מעניק ניכוי ממס הכנסה בגין תשלום מזונות לילד בוגר, שעל אף מאמציו אינו יכול לספק צרכיו מעבודה. הניכוי הוא בגובה סכום המזונות, אך לא יותר מערך שתי נקודות זיכוי לכל ילד.

לצד הטבת מס באמצעות ניכוי ניתנות הטבות מס גם באמצעות זיכוי, שהוא סכום המופחת מהמס שחושב. הניכויים והזיכויים מקטינים את סכום המס, אך הם נבדלים במידת השפעתם על המס אצל בעלי הכנסות גבוהות לעומת בעלי הכנסות נמוכות. גובהם של זיכויים רבים אינו תלוי בגובה ההכנסה, אלא במאפיינים אישיים של הנישום. כך, למשל, יינתנו שתי נקודות זיכוי לתושב ישראל גם אם משכורתו גבוהה וגם אם משכורתו נמוכה. משמעות האחידות היא שהשפעתו היחסית של הזיכוי גבוהה יותר ככל שהמשכורת נמוכה יותר. הניכויים נעשים מההכנסה ברוטו לפני חישוב המס, ולכן השפעתם גדלה ככל שגדלה ההכנסה. החיסכון במס שמושג בעקבות ניכוי נמצא ביחס ישר לגובה אחוז המס השולי של הנישום. כך, למשל, ניכוי של 100 ש"ח יקטין ב-45 ש"ח את המס של עובד שהאחוז השולי שלו 45%, אך יקטין ב-14 ש"ח בלבד את המס של עובד שהאחוז השולי שלו הוא 14%. הבדל זה הוביל להמלצתה של "ועדת בן-שחר" להמיר את שיטת הניכויים בשיטת הזיכויים.

## בארצות הברית

בארצות הברית נהוגים ניכויים בגין הוצאות אחדות, בהן:

* הוצאות רפואיות.
* ריבית על הלוואה לרכישת דירה.
* תרומה למוסד מזכה.
* חיסכון פנסיוני.

## ראו גם

* הוצאה מותרת בניכוי

## הערות שוליים
# מועצת הסחר של הממלכה המאוחדת

מועצת הסחר של הממלכה המאוחדת
Board of Trade|  |
|
מידע כללי |
|
מדינה | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת |
|
תחום שיפוט | אנגליה אנגליה ויילס ויילס סקוטלנד סקוטלנד צפון אירלנד צפון אירלנד |
|
משרד אחראי |
המשרד לעסקים ומסחר (הממלכה המאוחדת) |
|
תאריך הקמה |
1621  |
|
ממשלה |
ממשלת בריטניה |
|
יו"ר |
מזכיר המדינה לענייני עסקים ומסחר |
|
אתר רשמי |
|   |

**מועצת הסחר** (באנגלית: **Board of Trade**) היא גוף ממשלתי בריטי העוסק בנושאי מסחר ותעשייה, הפועל במסגרת המשרד לעסקים וסחר. שמה הרשמי המלא הוא "הלורדים של ועדת המועצה המלכותית הממונים על בחינת כל העניינים הנוגעים לסחר ולמטעים זרים".

בראשית דרכה, במהלך המאה ה-16, הייתה מעורבת באופן נרחב בניהול ענייני המושבות הבריטיות, ובתקופה הוויקטוריאנית ובמחצית הראשונה של המאה ה-20 החזיקה בסמכויות רגולטוריות משמעותיות. במהלך השליש האחרון של המאה ה-20 הוקפאה פעילות המועצה, עד שבשנת 2017 חודשה פעילותה כגוף מייעץ.

בראש המועצה עומד מזכיר המדינה לענייני עסקים ומסחר, המחזיק בתואר הסמלי "נשיא מועצת הסחר" והוא החבר היחיד במועצה המכהן גם כחבר במועצה המלכותית (Privy Counsellor), בעוד יתר המשתתפים משמשים כיועצים.

כיום נחשבת המועצה לאחד מגופי הייעוץ המרכזיים של ממשלת בריטניה בנושאי סחר וכלכלה. היא מורכבת מעשרה יועצים עסקיים ממונים לצד נציגים ממשלתיים המייצגים את ארצות הממלכה המאוחדת ואת הסיטי של לונדון.

המועצה פועלת לקידום האינטרסים של עסקים בריטיים, ובפרט של עסקים קטנים ובינוניים, במטרה להבטיח את מיצוי פוטנציאל הייצוא שלהם ולתרום לצמיחה הכלכלית בכל אזורי בריטניה.

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של מועצת הסחר של הממלכה המאוחדת (באנגלית)
* כתבי מועצת הסחר של הממלכה המאוחדת בפרויקט גוטנברג (באנגלית)

## הערות שוליים
# קאנטרי קלאב

מועדון שדה "אל בוסקו" בפרו
מועדון שדה בנשר, ישראל
**קאנטרי קלאב** או **מועדון שדה** הוא מועדון ספורט ששוכן בדרך־כלל מחוץ למרכזי הערים, ובו מתקני ספורט שונים. מתקני הספורט שונים ממועדון למועדון, כשבין המתקנים המקובלים הם בריכת שחייה, מגרש טניס, מגרש גולף, מועדון פולו, מועדון רכיבה על סוסים, מגרש כדורגל וחדר כושר. מקור הרעיון בארצות הברית, ומועדונים כאלה גם נפוצים בבריטניה, באוסטרליה ובמדינות נוספות. על פי רוב פועלים מועדוני שדה כמועדוני חברים המעודדים חברות על בסיס שנתי.

במועדוני שדה רבים בארצות הברית היו מקובלים בעבר כללים נוקשים של קבלה למועדון, כאשר לא התאפשר לבני מיעוטים אתניים או דתיים (כגון שחורים, היספאנים או יהודים) להתקבל לחברות במועדון – אך כיום בחלק גדול מהמועדונים האמריקאיים המצב השתנה, בין השאר בזכות חקיקת חוקים נגד אפליית מיעוטים.

## בישראל

הקאנטרי קלאב הראשון בישראל הוקם בתל אביב ב-1965 בסמוך לצומת גלילות. המועדון התפרש על שטח של 11 דונם והציע בין השאר מקפצה ובריכה אולימפית, 11 מגרשי טניס ו-600 מקומות חנייה. הוא פעל ברציפות עד שנת 2004. בשנות ה-70 הקימה ההסתדרות באמצעות חברת העובדים והפועל רשת מתקני קאנטרי. כיום רוב הערים הגדלות מפעילות קאנטרי עירוני לרווחת התושבים.

בישראל קאנטרי קלאב הוא מתחם המיועד לפעילות ספורטיבית שיכלול בריכת שחייה פתוחה ומקורה, חדר כושר, מגרשי טניס, מגרשי כדורסל, מגרשי קטרגל ומתחם טניס שולחן. וכן מתקנים התומכים בכך כגון קפיטריה, מלתחות, לוקרים, סאונה, וסטודיו לחוגי כושר כגון מחול אירובי, יוגה, פילאטיס, ספינינג, זומבה ועוד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים
# חדר מתים

חדר מתים
**חדר מתים** (בבית חולים או בית קברות) הוא חדר אחסון גופות המחכות לזיהוי, נתיחה שלאחר המוות, קבורה או שרפה.

בחדר מתים מודרני, מאוחסנות הגופות בקירור למניעת ריקבון.

## סוגי תאי קירור

שני סוגים של תאי קירור נפוצים ביותר בחדרי מתים:

טמפרטורה חיובית
גופות מאוחסנות בטמפרטורה בין 2°C ל-4°C. תאי קירור מסוג זה מאפשרים שמירת גופות לתקופה של עד מספר שבועות. תא זה לא מונע רקבון, אלא רק מאט את קצב התקדמותו.

טמפרטורה שלילית
גופות מאוחסנות בטמפרטורה בין ‎–15°C ל-‎–25°C. לרוב בשימוש במוסדות משפטיים או מכוני רפואה, במיוחד כאשר לא זוהתה הגופה. בטמפרטורות אלה הגופה קופאת לחלוטין והריקבון נמנע כמעט לגמרי.

## חדרי מתים בעולם

במספר מדינות בעולם, הגופה נחנטת - מה שהופך את תהליך קירור הגופות ללא שימושי.

ברוב המדינות, משפחת הנפטר חייבת לקבור את הגופה בתוך 72 שעות (שלושה ימים) מהפטירה, אך לעיתים, בעיקר במדינות אפריקה, מתבצעת הקבורה שבועות או חודשים לאחר הפטירה. במדינות אלו נשמרות הגופות לתקופה של עד שנה או שנתיים בבית חולים או בית הלוויות וכאשר המשפחה אוגרת מספיק כסף לממן את הטקס, נלקחת הגופה לקבורה.

### חדרי מתים ממתינים

חדרי מתים ממתינים הם חדרי מתים שייעודם הוא בעבור גופות שמחכות לווידוא מוות. בעבר, לפני שהרפואה המודרנית יכלה לוודא מוות באופן מובהק, אנשים פחדו להיקבר בחיים, כך שלאחר הכרזתם כמתים, הועברו הגופות המוטלות בספק לחדרי המתים מסוג זה, שם חיפשו מתמחים אחר סימני חיים. לעיתים הותרה הרקבות הגופה מעט לפני הקבורה, לווידוא המוות לחלוטין.

## ראו גם

* פתולוגיה
* נתיחה שלאחר המוות

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **חדר מתים** בוויקישיתוף
# שירות הכנסות הפנים

שירות הכנסות הפנים
Internal Revenue Service|  |
|  |
|
מידע כללי |
|
מדינה | ארצות הברית ארצות הברית |
|
תחום שיפוט |
הממשלה הפדרלית של ארצות הברית  |
|
סוכנות אם |  מחלקת האוצר של ארצות הברית |
|
סוכנות בת | IRS Criminal Investigation  |
|
תאריך הקמה |
1 ביולי 1862  |
|
מטה מרכזי | ﻿ / ﻿ |
|
עובדים |
79,890 (נכון ל־2015)  |
| www.irs.gov |
|   |

**שירות הכנסות הפנים** (באנגלית: **Internal Revenue Service**; ראשי תיבות: **IRS**) היא רשות גביית המסים של הממשל הפדרלי של ארצות הברית. הרשות היא יחידה של מחלקת האוצר של ארצות הברית. בנוסף למימוש חוק המיסים של ארצות הברית (Internal Revenue Code) אחראית הרשות על מימוש חלקים מחוק הגנת החולה וטיפול בר השגה.

גביית מס הכנסה בארצות הברית החלה בשנת 1862, לשם מימון מלחמת האזרחים האמריקנית. המס, שסיפק כחמישית מהוצאות המלחמה של האיחוד, תוכנן להתבטל כעבור עשר שנים. בשנת 1913 נחקק התיקון ה-16 לחוקת ארצות הברית, שיצר את הבסיס החוקתי לגביית מס הכנסה בארצות הברית, והוקמה ה-IRS, בשם Bureau of Internal Revenue (לשכת הכנסות הפנים). בשנות ה-50 עבר המשרד ארגון מחדש נרחב, ושמו שונה לשם הנוכחי. רפורמת המס של 1986 הביאה לארגון מחדש נוסף של הרשות.

המס העיקרי שגובה הרשות הוא מס הכנסה, ובנוסף היא גובה מס מעסיקים למימון הביטוח הלאומי וביטוח הבריאות (מדיקר), מס חברות, מסי קנייה, מס מתנות ומס רכוש. כחלק ממשימת האכיפה שלו, מס הכנסה מבקר מדי שנה חלק נבחר מדוחות המס. עיקר עבודת מס הכנסה כוללת מיסי הכנסה, הן של חברות והן של אינדיבידואלים. היא עיבדה כמעט 141 מיליון החזרי מס בשנת 2018. לאנשים ולתאגידים יש אפשרות להגיש החזר הכנסה באופן אלקטרוני, הודות לטכנולוגיית מחשב, תוכנות וחיבורי אינטרנט מאובטחים. הרוב המוחץ עושה זאת. במהלך שנת הכספים 2019, כמעט 89.1% מכלל ההחזרים האישיים השתמשו באופציה של קובץ אלקטרוני.

בשנת 2015 גבתה הרשות מיסים בסך 3.3 טריליון דולר, כשהוצאות הגבייה היו 35 סנט לכל 100 דולר.

## ראו גם

* רשות המסים בישראל
* שירות המיסים הפדרלי של רוסיה

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **שירות הכנסות הפנים** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של IRS

* שירות הכנסות הפנים, ברשת החברתית פייסבוק
* שירות הכנסות הפנים, ברשת החברתית X (טוויטר)
* שירות הכנסות הפנים, ברשת החברתית אינסטגרם
* שירות הכנסות הפנים, ברשת החברתית LinkedIn
* שירות הכנסות הפנים, סרטונים בערוץ היוטיוב
* שירות הכנסות הפנים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# פרוקווסט

פרוקווסט
ProQuest LLC|  |
|
נתונים כלליים |
|
סוג |
חברה פרטית |
|
מייסדים |
יוג'ין פאואר |
|
תקופת הפעילות |
1938–הווה (כ־88 שנים) |
|
חברת אם | Cambridge Information Group  |
|
חברות בנות | * אקס ליבריס
* ProQuest (United Kingdom)
 |
|
מדינה |
ארצות הברית  |
|
מיקום המטה |
אן ארבור, מישיגן. |
|
ענפי תעשייה |
היי-טק ,תוכן ,ספריות, אקדמיה. |
|
אנשי מפתח |
אנדי סניידר, יו"ר
מתי שם טוב, מנכ"ל |
|   |
|
 |
|   |

**פרוקווסט** (באנגלית: **ProQuest LLC**) היא חברת תוכנה וספקית פתרונות תוכן רב-לאומית אשר בסיסה באן-ארבור, מישיגן שבארצות הברית.

החברה נוסדה ב־1938 כ**אוניברסיטתMicrofilms** על ידי יוג'ין פאואר.

פרוקווסט מספקת תוכנות, פתרונות ומוצרים בעיקר עבור ספריות אקדמיות.

בשנת 2015 רכשה פרוקווסט את חברת התוכנה הישראלית אקסליבריס. בדצמבר 2021 נרכשה פרוקווסט על ידי קלריווייט (Clarivate).

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של פרוקווסט (באנגלית)

* פרוקווסט, ברשת החברתית פייסבוק
* פרוקווסט, ברשת החברתית X (טוויטר)
* פרוקווסט, באתר פינטרסט
# פוליטיקו

פוליטיקו
Politico|  |
| תיבה לחלוקה של המגזין של פוליטיקו בוושינגטון די. סי. |
| תיבה לחלוקה של המגזין של פוליטיקו בוושינגטון די. סי. |
|
נתונים כלליים |
|
תקופת הפעילות |
23 בינואר 2007 – הווה (19 שנים)  |
|
חברת אם |
אקסל שפרינגר  |
|
מדינה |
ארצות הברית  |
|
מיקום המטה |
מחוז ארלינגטון  |
|
ענפי תעשייה |
תקשורת המונים  |
|
מנכ"ל |
רוברט אולבריטון  |
|
עובדים |
500 (נכון ל־2017)  |
|   |
| www.politico.com |
|   |

**פוליטיקו** (באנגלית: **Politico**) הוא ארגון תקשורת העוסק בנושאים פוליטיים. הארגון בבעלות Axel Springer SE, חברת הוצאה לאור הממוקמת בגרמניה אך נמצאת בבעלות אמריקאית, ובין השאר מוציאה לאור את עיתון Die Welt השמרן. הארגון מתחזק את אתר האינטרנט **politico.com**, וחינמון המופץ באזור וושינגטון די. סי. ומנהטן, מגזין, פודקאסט ותכנים המועברים באמצעי מדיה נוספים.

## היסטוריה

את פוליטיקו ייסדו העיתונאים ג'ון האריס וג'ים ונדהיי שפרשו מה"וושינגטון פוסט". המהדורה הראשונה של העיתון יצאה ב-23 בינואר 2007.

בשנת 2012 זכה פוליטיקו לראשונה בפרס פוליצר.

בשנת 2014 הושק עיתון ואתר אינטרנט בשם פוליטיקה אירופה, מיזם משותף של פוליטיקו ואקסל שפרינגר.

נכון לשנת 2017, פוליטיקו טענה כי יש בממוצע 26 מיליון מבקרים ייחודיים בחודש באתר האמריקאי שלה, ולמעלה מ-1.5 מיליון מבקרים ייחודיים באתר האירופי שלה.

באוגוסט 2021 נמסר שחברת ההוצאה לאור הגרמנית "אקסל שפרינגר" רוכשת את "פוליטיקו", כשהעסקה מותנית באישורים רגולטוריים. במסגרת העסקה, "אקסל שפרינגר" תרכוש את חמישים אחוזי הבעלות הנותרים על אתר החדשות "פוליטיקו אירופה" , מיזם משותף לשתי החברות מאז שנת 2014, וכן תרכוש את אתר חדשות הטכנולוגיה "פרוטוקול" מידיו של רוברט אולבריטון , המייסד והבעלים של חברת "קפיטול ניוז" , החברה האם של "פוליטיקו".

## חשיפות ותחקירים

פוליטיקו מתמקד בפרסום תחקירים וחשיפות. בין השאר:

* היה הראשון לדווח על קרע בין הנשיא דונלד טראמפ לתורם העיקרי שלו שלדון אדלסון.
* פרסם תחקיר באפריל 2017 שארגון חב"ד העולמי נמצאה בלב מערכת הקשרים בין טראמפ לפוטין.
* בינואר 2018, חשף כי ראש המרכז למניעה ובקרה של מחלות, ברנדה פיצג'רלד, האחראית על בריאות הציבור בממשל טראמפ, רכשה מניות של חברות טבק לאחר כניסתה לתפקיד. היא התפטרה לאחר החשיפה, מאחר שהמרכז שבראשו היא עמדה אחראי לתוכניות נגד עישון של הממשל.
* ביולי 2018, חשף שחברת בלאק קיוב הישראלית עמדה מאחורי הקמפיין להכפשת ארגוני שמאל בבחירות בהונגריה.
* בספטמבר 2019, דיווח כי שלושה בכירים לשעבר בממשל האמריקאי טוענים כי ישראל נמצאת מאחורי מכשירי המעקב שנמצאו בבית הלבן ובאזורים רגישים נוספים ברחבי וושינגטון די.סי.
* במאי 2022 פורסמה באתר טיוטת החלטה מודלפת של בית המשפט העליון בארצות הברית מאת סמואל אליטו, לפיה הסתמן רוב לביטול פסק דין רו נגד וייד בתיק דובס נגד הארגון לבריאות נשים בג'קסון. בניו יורק טיימס הוגדרה החשיפה כ"סקופ היסטורי".
* ב-1 בנובמבר 2023 במהלך מלחמת חרבות ברזל פורסם באתר כי נשיא ארצות הברית ביידן אמר לנתניהו שימיו ספורים בתפקיד והציע לו לשתף את יורשו המיועד בלקחי המלחמה, אמנם שעות ספורות לאחר פרסום הידיעה דוברת המועצה לביטחון לאומי בארצות הברית אדריאן ווטסון הכחישה את הדיווח ואמרה כי "הנושא לא נידון בידי הנשיא בעבר או בהווה, מתרכזים במשבר הנוכחי".

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פוליטיקו** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של פוליטיקו (באנגלית)

* פוליטיקו, ברשת החברתית פייסבוק
* פוליטיקו, ברשת החברתית X (טוויטר)
* פוליטיקו, ברשת החברתית אינסטגרם
* פוליטיקו, סרטונים בערוץ היוטיוב

## הערות שוליים
# רווח (כלכלה)

**רווח** בכלכלה הוא הערך המוסף ליזם בגין השקעתו. הרווח מחושב כהפרש בין ההכנסות להוצאות, או במילים אחרות, הכנסות בניכוי הוצאות.

קיימות הגדרות רבות לרווח, הנובעות משימושים שונים למושג. ההגדרה הכלכלית לרווח שונה מההגדרה החשבונאית, וכן קיימים מונחים לסוגי רווח שונים – רווח גולמי, רווח תפעולי, וכדומה.

המונח מתאר בין היתר את הרווח לתקופה בה גורמי הייצור של המשק קבועים (קרי, לא ברי שינוי) והוא תוצר המשוואה: פדיון פחות הוצאות. ההוצאות במשוואה הן הוצאות משתנות בלבד לייצור כמות מסוימת, ואינן מתחשבות בהוצאות קבועות.

## ראו גם

* דוח רווח והפסד

## קישורים חיצוניים

* רווח, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ממשל תאגידי

**ממשל תאגידי** (או לעיתים **משטר ארגוני** או **מֶשִילוּת ארגונית**; באנגלית: **Corporate Governance**) הוא מכלול התהליכים, המנהגים, המדיניות, החוקים, המוסדות ומבני הבקרה שלפיהם מתנהל ומבוקר תאגיד או ארגון. משטר ארגוני מגדיר גם את היחסים בין נושאי הסיכון השונים ואת יעדי המשילות של הארגון. בעלי עניין עיקריים הם בעלי המניות, ההנהלה ומועצת המנהלים. בעלי עניין נוספים הם העובדים, הספקים, הלקוחות, בנקים ומלווים אחרים, רגולטורים, הסביבה העסקית, והקהילה בה פועל הארגון.

הממשל התאגידי הוא אמצעי, כלי ניהולי לשמירת חוסנו של התאגיד. יציבות התאגידים במדינה הכרחית לשמירת חוסנה של הכלכלה והחברה. כללי הממשל התאגידי הם כללי התנהגות והתנהלות ראויים, של האורגנים בתאגיד ומחוצה לו, אשר מטרתם להוביל את הארגון, באשר הוא, בדרך של התנהלות, שתמנע ממנו להיקלע למצבים קשים, כולל קשיים עתידיים העלולים לקרות, ו/או הזדמנויות שיכולות להיות לתאגיד במהלך פעילותו (לדוגמה, סקר סיכונים וסיכויים).

התנהלות של מדינה בכלל, וכלכלתה בפרט מושתתת על אימון הציבור. הכלכלה נסמכת על אוסף של תאגידים אשר התנהלותם, תוצרתם, תפוקתם, וכו', מהווים את הבסיס לכלכלה יציבה ולמשילות יציבה.

מכלול התאגידים במדינה המנוהלים בהתאם לכללי המנהל התקין, מאפשרים לתאגידים להתקיים ולהשיג את מטרותיהם – והתנהלות נכונה ונאותה של מארג התאגידים במדינה, מהווה נדבך חשוב לשמירה על היציבות של כלכלת המדינה והחוסן החברתי שלה.

## התפתחות הממשל התאגידי בישראל

בשנת 2005 מינתה הרשות לניירות ערך ועדה בראשות זוהר גושן שמטרתה להמליץ על קוד ממשל תאגידי לחברות ציבוריות בישראל, וזאת כחלק מאסטרטגיה של חיזוק גורמי הבקרה בשוק ניירות הערך הציבורי בישראל. מגמה זו בישראל ממשיכה מגמות עולמיות של התפתחות המושג של "ממשל תאגידי", בעקבות משברים שחוו שוקי ההון לאחר התפוצצות ההיי-טק והשערוריות הניהוליות והחשבונאיות שהתגלו בקרב תאגידי הענק הבינלאומיים.

בתחילת ינואר 2006 פרסמה הרשות לניירות ערך את דוח הוועדה, שכלל המלצות בשישה נושאים עיקריים:

1. הרכב ועבודת הדירקטוריון, לרבות שיפור עצמאותו.
2. הרכב ועבודת ועדת הביקורת.
3. אישור עסקאות עם בעלי שליטה.
4. יצירת מנגנוני בקרה נוספים.
5. דרישות מגופים מוסדיים.
6. כינון בית משפט מתמחה לדיני חברות ודיני ניירות ערך.

המלצות הוועדה אומצו על ידי הרשות לניירות ערך.

נמתחה ביקורת על המלצות הוועדה, בעיקר על ידי איגוד החברות הציבוריות, שעיקרה הכבדה וסירבול נוספים, כביכול, על פעילותן של חברות ציבוריות והעדר התאמה בין המבנה והפעילות שלהן בישראל לאלו שבארצות הברית, שם יושמו קודים של ממשל תאגידי.

## לקריאה נוספת

ד"ר שלומית גלר. **הממשל התאגידי - הדירקטור, הדירקטוריון ומה שביניהם**. הוצאת ש.י.ג. ספרות ומידע, 2015

## ראו גם

* משטר טכנולוגיית מידע
* בעיית המנהל-סוכן

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ממשל תאגידי** בוויקישיתוף
* יהושע (שוקי) שי, ממשל תאגידי בבנקים בישראל: בעיית הנציג בבנקים ללא גרעין שליטה, **משפטים** נב, 2021
* דוד האן וגדעון פרחומובסקי, ממשל תאגידי חדש לחברות בקשיים פיננסיים, **משפטים** נב, 2021
* ממשל תאגידי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ממשל תאגידי, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים
# שפת הסימנים האמריקאית

שפת הסימנים האמריקאית
𝣷𝪜 𝤃𝪜 𝣜𝪜|  |
|
מדינות |
ארצות הברית, קנדה  |
|
דוברים |
250,000 (נכון ל־1972)  |
|
כתב | SignWriting, Stokoe notation, ASLwrite  |
|
קוד שפה |
ase  |
|
קוד ISO 639-3 | ase  |
|
ראו גם | **שפה • כתב • רשימת שפות** |
|   |

**שפת הסימנים האמריקאית** (באנגלית: **American Sign Language‏** (**ASL**)) היא שפה טבעית המשמשת כשפת הסימנים השלטת של קהילות החירשים בארצות הברית ובמרבית קנדה. השפה היא שפה חזותית שלמה ומאורגנת, שמתבטאת על ידי שימוש במחוות ידניות ולא ידניות כאחד. מלבד צפון אמריקה, ניבים של שפת הסימנים האמריקאית ושפות קריאוליות המבוססות עליה נמצאים בשימוש במדינות רבות ברחבי העולם, כולל רוב מערב אפריקה וחלקים מדרום-מזרח אסיה. השפה גם נלמדת באופן נרחב כשפה שנייה, המשמשת כלינגואה פרנקה. שפת הסימנים האמריקאית קשורה באופן הדוק ביותר לשפת הסימנים הצרפתית (LSF), והוצע לראות בה שפה קריאולית של שפת הסימנים הצרפתית, אך היא מציגה מאפיינים לא אופייניים לשפות קריאוליות, כגון מורפולוגיה אגלוטינטיבית שימוש בתבנית אנ עבור "Agglutinative language" בשפה en כאשר הערך לשון מדבק כבר קיים.

מקורה של שפת הסימנים האמריקאית בתחילת המאה ה-19 בבית הספר האמריקאי לחירשים (ASD) בהרטפורד שבקונטיקט. מאז, השפה מופצת באופן נרחב על ידי בתי ספר לחירשים וארגוני קהילה של חירשים. למרות השימוש הרב בה, אין מידע מדויק באשר למספר דובריה, ואומדנים שונים נעים בין 250,000 ל-500,000 דוברים, כולל מספר ילדים של מבוגרים חירשים ואנשים שומעים אחרים.

לסימני שפת הסימנים האמריקאית יש מספר מרכיבים פונמיים, כגון תנועה של הפנים, הגו והידיים. השפה אינה סוג של פנטומימה, למרות שהאייקוניות משחקת תפקיד גדול יותר בה מאשר בשפות המדוברות. מילים השאולות מאנגלית מושאלות לרוב באמצעות איות אצבעות, למרות שדקדוקה אינו קשור לזה של אנגלית. בלשנים רבים מאמינים כי השפה היא שפת נושא-פועל-מושא. עם זאת, ישנן מספר דרכים חלופיות לסידור המילים בשפה.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **שפת הסימנים האמריקאית** בוויקישיתוף
* שפת הסימנים האמריקאית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# תמיכה חברתית

**תמיכה חברתית** מתרחשת בין אנשים החולקים את אותה רשת חברתית או אותה קבוצה חברתית, והיא נתפסת הן מצד הנותן והן מהצד המקבל כמשאב שנועד להגביר את טובתו ואת איכות חייו של המקבל מן ההיבט האינפורמטיבי (ידע), מן ההיבט הרגשי ומן ההיבט האינסטרומנטלי.

גוף מחקר גדול מראה קשר שלילי עקבי בין תמיכה חברתית במצבי לחץ למצוקה נפשית, כלומר: ככל שהתמיכה החברתית גבוהה יותר, כל תחושות המצוקה והדחק נמוכות יותר. כמו כן, מחקרים רבים מראים שהתמיכה החברתית מהווה גורם התמודדות עם מצבי דחק, חרדה ודיכאון. לבסוף, נמצא שתמיכה חברתית קשורה לרמות גבוהות יותר של סיכוי החלמה ממחלות ולתוחלת חיים גבוהה יותר.

לתמיכה החברתית שלושה רבדים עיקריים: (א) תמיכה חברתית מעשית, הקשורה לפעולות שאנשים עושים כדי לסייע לאחרים; (ב) הקשרים הקיימים בין הפרט לבין אנשים משמעותיים בסביבתו; (ג) התמיכה החברתית הנתפסת, המתוארת כהערכה קוגניטיבית של הפרט בנוגע לקשריו עם אחרים. הדרך שבה תמיכה חברתית מסייעת להתמודד עם מצבי דחק מחולקת לשני מודלים מקובלים: המודל הישיר והמודל העקיף. על פי המודל הישיר, תמיכה חברתית מסייעת להימנע מלכתחילה ממצבי דחק ואי-ודאות בכך שהיא מספקת יציבות והכרה בערך העצמי, ומסייעת לצפות מראש מצבים מלחיצים. לעומת זאת, על פי המודל העקיף, תמיכה חברתית מספקת כוח בולם להתמודדות מיטבית עם מצבי לחץ או חוויות לחץ שכבר התרחשו, באמצעות גיוס משאבים פנימיים ובין-אישיים.

מחקרים מצאו קשר בין תמיכה חברתית לבין בדידות. במטה-אנליזה שפורסם בשנת 2022 נמצא כי רמות גבוהות יותר של תמיכה חברתית נקשרו לרמות נמוכות יותר של בדידות. עוד נמצא כי הקשר בין תמיכה חברתית נתפסת לבין בדידות היה חזק יותר מהקשר שנמצא בצורות אחרות של תמיכה חברתית. ממצאים אלה מצביעים על כך שלא רק קיומם של קשרים בין-אישיים חשוב, אלא גם האופן שבו הפרט תופס את זמינות התמיכה עבורו. סקירה שיטתית מצאה כי בדידות נקשרה גם לתוצאות שליליות יותר בתחום בריאות הנפש. באותה סקירה נמצא כי תפיסה של תמיכה חברתית נמוכה יותר נקשרה גם לפגיעה בתפקוד חברתי ובאיכות חיים. לעומת זאת, רמות גבוהות יותר של תמיכה חברתית נתפסת נקשרו בדרך כלל למצב נפשי טוב יותר ולרווחה נפשית גבוהה יותר. ממצאים אלה מצביעים על החשיבות של תמיכה חברתית ושל בדידות בהבנת היבטים שונים של בריאות הנפש ושל איכות חיים.

## קישורים חיצוניים

* רויטל אורדן, "אתגרים בשלבי החיים - מהי בדידות", באתר משרד הבריאות, 3 פברואר 2026
* World Health Organization, "Mental health", Site WHO, 8 October 2025

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.