Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# סמינר לכמרים

**סמינר לכמרים** הוא מוסד להשכלה גבוהה המכשיר כהני דת ואנשי כמורה. המושג יכול להתייחס למוסדות כאלה ממסורות דתיות שונות, אך למעשה מתייחס בעיקר למוסדות להכשרת כמרים של הכנסייה הקתולית ושל הכנסיות המזרחיות.

נוצרים פרוטסטנטים משתמשים בדרך כלל במושגים אחרים לתאר את המוסדות בהם נחנכים כמרים וכהני דת. ביהדות, קיים לעיתים שימוש במונח "סמינר" לתיאור מדרשות אשר מכשירות נשים דתיות וחרדיות (ר': מדרשה לנשים, רשת בית יעקב). עם זאת, לעיתים קיים שימוש במונח לתיאור מוסד להכשרת רבנים, ובית המדרש לרבנים באמריקה נקרא באנגלית "The Jewish Theological Seminary of America".

מקור המונח "סמינר" בהקשר זה נובע מן המונח הלטיני "seminarium", אשר משמעותו מנבטה, מתוך תפיסת הסמינר בתור המקום שבו "זרעי" הכמורה העתידית "צומחים".

במסגרת החינוך המוענק למועמד לכמורה בסמינרים, נלמדים יסודות תאולוגיים, פילוסופיים וכן "תאולוגיה כמורתית", כלומר, תורת הנהגת הקהילה והתמיכה בחבריה.

## ראו גם

* סמינר לבנות

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סמינר לכמרים** בוויקישיתוף
 ערך זה הוא קצרמר בנושא נצרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# צבע מים

צבעי מים
עַרַבֶּסְקַה בצבעי מים מהעשור הראשון של המאה ה-14 לספירה
**צבע מים** או **אַקוָורֶל** (מצרפתית: **aquarelle**) הוא צבע לציור המורכב מפיגמנטי צביעה, מים וגומי ערבי לעיבוי וייבוש.

## אופן הציור בצבעי מים

צבעי מים ניתנים לשימוש על מצעי ציור רבים, ביניהם קרטון, בד, קיר ועוד, אך לרוב מצוירים על גבי נייר עבה ומותאם במיוחד לספיגה, הקרוי נייר אקוורל . צבעי מים מגיעים לצרכן בשני אופנים: צלוחיות ושפופרות. הצלוחיות מכילות תיבה קטנה של צבע מים מיובש, שניתן להמיסו במגע עם מים, והשפופרות מכילות צבע מים לח, שניתן לדללו במים או למרחו ישירות.

צבעי מים מתייבשים במהירות על הדף לשכבה שקופה למחצה (בהתאם למידת הדילול של הצבע בעת המריחה) וניתן לעבוד עליהם בשכבות, כמו גם להרטיב את הדף על מנת ליצור מחיקה של שכבה או פיזור שונה לשכבת צבע.

שימוש בצבעי מים מאפשר רמות שקיפות שונות, החל מצבעים כמעט שקופים ועד אטימות מוחלטת. פעמים רבות נדרשת עבודה במספר שכבות על מנת להגיע למורכבות של צבע וטקסטורה. לפיכך, נדרשת מיומנות בעבודה עמם. הצבעים מתאימים לעבודות אמנות מופשטת באותה מידה שהם יכולים לשמש לעבודות היפר ריאליסטיות ומדויקות.

### טכניקות ציור שונות

בטכניקת הציור בצבעי מים, מתחיל הצייר לרשום בעזרת צבע בהיר ומדולל במים ובהדרגה הוא מוסיף שכבות כהות ומדוללות פחות. זאת מכיוון שטיבם החצי-שקוף של צבעי המים אינו מאפשר בנוחות להבהיר את הגוון, ושכבה נוספת תכהה תמיד את זו שמתחתיה. בנוסף, הנייר וצבעו מהווים אלמנט מכריע בציור, כיוון שהוא משתקף דרך שכבות הצבע. בציורים רבים מהווה הנייר הבהיר תחליף לפיגמנט הלבן שאינו נמצא בדרך כלל בשימוש בעת ציור בצבעי מים. הציור נעשה בעזרת מכחולים בעלי סיבים רכים מאוד הקרויים מכחולי צובל, או מכחולים מסיבים סינתטיים אחרים. קיימים גם צבעי מים אטומים, הקרויים גואש, שטכניקת השימוש בהם דומה לציור בצבעי שמן או אקריליק.

### ציור בחיק הטבע

ציור של חיק הטבע בצבעי מים ועיפרון על נייר
צבעי מים נחשבים למדיום פופולרי לציור בחיק הטבע, היות שהם דורשים מעט הכנות מוקדמות, יחסית לשיטות ציור כגון צבעי שמן. בהתאם, כמעט לכל מותג של צבעי מים יש גרסה ניידת, שהיא קופסה ובה סדרת צלוחיות ומגש ערבוב, או סדרת שפופרות קטנות. ניתן לפיכך לצייר בנוחות בצבעי מים בנסיעות ארוכות, כמו גם בחנייה ארעית בחיק הטבע. כצבעים מהירי ייבוש, קל לעבוד בשכבות מהירות ואקספרסיביות וללכוד על הדף מצבים משתנים כגון חיות בר ומזג אוויר. רבים מבני האצולה האנגלים ציירו בצבעים אלה באופן זה.

## שימור ציורים בצבעי מים

אחת הבעיות העיקריות עם צבעי מים היא המסיסות במים. גם כשהצבע יבש, מגע עם מים ימוסס אותו מחדש, וכך רסס אקראי עלול להרוס לחלוטין ציור בצבעי מים. מגע עם אוויר לח יכול אף הוא לשנות את הגוונים על הדף. על מנת לשמור על ציור בצבעי מים לאורך זמן, יש להשתמש בנייר בעל יכולת שימור, ולמסגר את הציור הגמור תחת זכוכית אטומה.

## ראו גם

* עיפרון מסיס במים
* ירושלים, שער החבשים
* חיפה, הטכניון
* לוח צבעים

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **צבע מים** בוויקישיתוף
* צבע מים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ציור בצבעי מים, דף שער בספרייה הלאומית
# אזור טבע בראשיתי

אגם קוק באזור הטבע הבראשיתי ברידג'ר, היער הלאומי טיטון-ברידג'ר, ויומינג, ארצות הברית
עמק יוסמיטי ב**פארק הלאומי יוסמיטי**, פארק לאומי השוכן בחלק המזרחי-מרכזי של מדינת קליפורניה שבארצות הברית.
**אזור טבע בראשיתי** (באנגלית: **Wilderness area**) מוגדר בדרך כלל כסביבה טבעית בכדור הארץ שלא השתנתה כתוצאה מפעילות האדם. אזורי טבע בראשיתי הם בעלי חשיבות למטרות מחקר אקולוגי, שימור טבע, בידור ופנאי. סיבות נוספות לחשיבות האזורים הללו היא ערכם התרבותי, הרוחני, המורלי או האסתטי.

המילה "wilderness" נגזרת מהמושג "wildness" (פראוּת), ובמילים אחרות, אזור שלא נשלט על ידי בני אדם. המקור האטימולוגי של המילה הוא במילה wildeornes באנגלית עתיקה, שהיא עצמה נגזרת מהמילה wildeor, שמשמעותה חיית פרא. לפי נקודת השקפה זו הפראיות של המקום היא זו שהופכת אותו לאזור טבע בראשיתי. עצם נוכחות או פעילות האדם גורמת לכך שהאזור לא ייחשב יותר לאזור טבע בראשיתי. מערכות אקולוגיות רבות שהיו ועודן מיושבות או מושפעות כתוצאה מפעילות האדם, עשויות להיחשב בכל זאת לאזור טבע בראשיתי. לפי נקודת השקפה זו אזור טבע בראשיתי הוא אזור מאוזן אקולוגית שבו התהליכים הטבעיים מתנהלים ללא התערבות מצד האדם.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אזור טבע בראשיתי** בוויקישיתוף
* wilderness.net, אתר על אזור הטבע הבראשיתיים בארצות הברית. (באנגלית)
* אתר של מכון מחקר העוסק במחקר על אזורי טבע בראשיתיים (באנגלית)
* Campaign for America's Wilderness, הגנה על הטבע הפראי בארצות הברית באתר Pew Environment Group (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא איכות הסביבה ובנושא מדעי כדור הארץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# אנתרופולוגיה חברתית

**אנתרופולוגיה חברתית** היא תחום באנתרופולוגיה, אשר חוקר את ההתנהגות החברתית כפי שהיא באה לידי ביטוי בצורות ממוסדות. כלומר, כפי שהחברה ממסדת אותה: במסגרת המשפחה, במסגרת קבוצות או כתות שונות, שבטים שונים, קשרי דם בין בני-אדם וארגונים פוליטיים.

אנתרופולוגיה חברתית מתעניינת במוסדות בין אם בדוגמאות הנ"ל או כללים וחוקים. אנתרופולוגים חברתיים יכולים לחקור מוסדות אלו בהווה או לחקור חברות היסטוריות. קיים דמיון בין אנתרופולוגיה חברתית לסוציולוגיה בתחום זה, אך אנתרופולוגיה חברתית חוקרת בתוך מקרה המחקר עצמו: המוסד או הכת עצמה וכמעט ולא עושה השוואה בין המוסדות (מה שמעניין את הסוציולוגיה).

## ראו גם

* אנתרופולוגיה
* אנתרופולוגיה תרבותית
* האגודה האנתרופולוגית הישראלית

## לקריאה נוספת

* תומאס היילנד אריקסן, **מקומות קטנים סוגיות גדולות: מבוא לאנתרופולוגיה חברתית ותרבותית** (תרגום: יורם שדה, עריכה מדעית: רונית גרוסמן), רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, 2023

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אנתרופולוגיה חברתית** בוויקישיתוף
 ערך זה הוא קצרמר בנושא אנתרופולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# האסכולה הפוזיטיבית

**האסכולה הפוזיטיביסטית** היא תאוריה בקרימינולוגיה שעוסקת במציאת סיבה לכל תוצאה, מסבירה את הפשיעה ככוח בלתי נשלט. הכוחות עשויים להיות פגיעה מוחית (חלקים אטביסטים / חלקים רדומים), ואליהם מצטרפים גם כוחות חיצוניים: בעיות כלכליות קשות, אזורי מגורים קשים, עוני ועוד. פרי, תלמידו של לומברוזו מדבר על כוחות חברתיים בלתי נשלטים על ידי היחיד, אשר גורמים לו בסופו של דבר לעבור עבירות. כדי לא לאפשר ליחיד לפגוע בחברה יש להרחיקו ממנה- לדבריו, יש לגלות אחריות חברתית ולהרחיק את העבריין מהחברה, כדי שלא ימשיך לפגוע בה. - אחריות חברתית. יחד עם זאת, כיוון שלא מדובר בבחירה בפשיעה, יש לבדוק את הגורמים לפשיעה אצל היחיד, ולנסות לשקמו כדי להחזירו לחברה ללא גורמי פשיעה חוזרת.

## הגישה הביולוגית- הזרם הפוזיטיביסטי

זרם זה חיפש גורם לכל תופעה. לומברוזו ותלמידיו מצאו קשר בין חריגות בתאי המוח ובין התנהגות עבריינית.
לומברוזו, רופא יהודי איטלקי מצא כי אזור מסוים במוח העבריין שהיה אמור להיות מפותח- נתגלה כבלתי מפותח, ואזור שלא אמור להיות מפותח, היה מפותח מאוד במוח העבריין. לומברוזו החליט על סמך ממצאים מוחיים אלו, כי העבריין הוא יצור אטביסטי, יש בו נסיגה התפתחותית, אשר גורמת לו להיות עבריין. הרעיון הבסיסי: העבריינות היא תולדה של גורמים פיזיים מולדים. האדם לפשע נולד. במהלך השנים הוא מיין סוגים שונים של עבריינים: אטביסטים, אפילפטיים, חולי נפש, נסיבתיים. העבריינות, בכל מקרה, טבועה באדם כתכונה ביולוגית הקשורה לאפילפסיה ולנסיגה התפתחותית (אטביסטית).

גרופלו, תלמידו של לומברוזו, הבחין בין פשע טבעי לפשע מלאכותי. פשע טבעי - נגד רגשות בסיסיים של מוסר ורחמים. הוא קיבל את גישתו של לומברוזו בדבר הקשר בין גורמים ביולוגים לעבריינות, אך הוסיף להם גורמים נפשיים. בכל מקרה, כמו לומברוזו, שלל גם גרופלו בחירה חופשית של האדם לעסוק בפשע. לדבריו, העבריין נשלט על ידי גורמים פיזיולוגיים ונפשיים.

פרי, גם הוא תלמידו של לומברוזו, קיבל את עמדתו של לומברוזו באשר לגורמי פשע ביולוגיים, אך הוסיף להם גם גורמים חברתיים, כגון סביבת מגורים, חינוך, משפחה, מעמד חברתי, ואזור מגורים.

לומברוזו ושני תלמידיו טענו כי פעולותיו של האדם אינן נשלטות על ידיו אלא על ידי כוחות שונים. כוחות אלו יכולים להיות ביולוגיים (חריגות מוחיות מלידה), פסיכולוגיים וחברתיים. נקודת אור בגישתם היא כי ניתן לאתר את הסיבות להתנהגות ולנסות להתאים טיפול משקם לעבריין.

## תוצאת התפיסה הפוזיטיביסטית

יש להרחיק את העבריינים מן הקהילה, ברוב המקרים, ולשכן אותם במוסדות סגורים, על מנת להגן על הקהילה. הרעיון הוא שהאדם לא פועל על פי עקרונות נשלטים (בחירה חופשית), ולכן על החברה להרחיקו. על פי תפיסה זו, רק מומחים, רופאים וכדומה יוכלו לקבוע אם אדם כשיר לחזור לקהילה.
# ארגונומיה

תרשים ארגונומי לעבודה נכונה מול מחשב
**אֶרְגּוֹנוֹמְיָה** (מיוונית: ארגו = עבודה, נומוס = חוק; נקרא גם: **הַנְדָּסַת אֱנוֹשׁ**) היא מדע העוסק בחקר הממשק ויחסי הגומלין שבין בני אדם לסביבה, למוצרים הטכנולוגיים ולחלקים אחרים במערכת. המקצוע ההנדסי המיישם את ממצאי מדע הארגונומיה נקרא הנדסת גורמי אנוש. במקצוע זה מיישמים, במסגרת עיצוב מערכות טכנולוגיות, את התאוריה, העקרונות והמידע שנאסף בתחום. זאת, על מנת לשפר את נוחות המשתמש, לשמור על בריאותו ולהגביר את התפוקה מהמערכת אותה הוא מפעיל.

באירופה המושגים "ארגונומיה" ו"הנדסת אנוש" חופפים, אולם בארצות הברית וישראל המונח "ארגונומיה" מציין לרוב ארגונומיה פיזיולוגית ואילו המונח "הנדסת אנוש" מציין לרוב ארגונומיה הכרתית.[דרוש מקור]

יישומי הארגונומיה תורמים בעיצוב ופיתוח משימות, עבודות, מוצרים, סביבות ומערכות, כדי שיהיו תואמים ונגישים יותר לצורכי המשתמשים בהתאם ליכולותיהם, מגבלותיהם וצורכיהם.

תחום גורמי אנוש הפך למדע בתקופת מלחמת העולם השנייה, כאשר הממשלה הבריטית חייבה בשנת 1940 להשתמש בטכניקות שיטתיות במהלך תכנון גודל שיירות אספקה, אופטימיזציה של טקטיקות צבאיות, בייחוד בצי, וזאת תוך שילוב גישות רב תחומיות בנושאי אימון מגויסים חסרי ניסיון קודם בהפעלת ציוד. תוך כדי פיתוח שיטות האימון החדשות על ידי מדענים שלא הגיעו מהתחום, התגלו ליקויים רבים בנושא ממשק אדם-מכונה, שלא עלו לדיון קודם בגלל מסורת הצי.

הגישות החדשות שפותחו חלחלו לשאר זרועות הצבא ומשם הגיעו לשוק האזרחי.[דרוש מקור] התחום ההנדסי של הנדסת גורמי אנוש התחיל להתפתח בשנות השמונים, בפרסום ספרים ראשונים הכוללים הנחיות למהנדסים עבור שיפור התקשורת בין המכונה לבין המשתמשים והמפעילים אותה.

## תחומים בארגונומיה

ארגונומיה נחלקת לשלושה תחומים עיקריים:

1. ארגונומיה פיזיולוגית – העוסקת במבנה גוף האדם, תפקודו ותגובתו לעומס פיזיולוגי ופסיכולוגי. נושאים נבחרים: אנתרופומטריה – ממדי גוף, החזקת חומרים, מבנה סביבות עבודה, דרישות עבודה, וסיכונים הנגרמים מחזרות, רעידות, כוחות ותנוחות של הגוף הגורמות ללחץ ובעיות בשרירים ובשלד.
2. ארגונומיה הכרתית – מתייחסת לתהליכים מחשבתיים כגון תפיסה, תשומת לב, שליטה מוטורית, זיכרון, ארגון ואחזור והשפעתם על השילוב בין האדם לחלקים אחרים במערכת. נושאים נבחרים: עומס עבודה נפשי, קבלת החלטות, טעות אנוש, ממשק אדם מחשב ואימון.
3. ארגונומיה ארגונית – מתעסקת בייעול מערכות סוציוטכנולוגיות כולל המבנה הארגוני, דפוסים ארגוניים ותהליכים שונים. נושאים נבחרים: עבודת משמרות, לוחות זמנים, סיפוק בעבודה, מוטיבציה, ניהול, עבודת צוות ואתיקה.

## ראו גם

* אינטגרציית אדם-מערכת
* עומס קוגניטיבי
* הנדסת מערכות
* מקלדת מחשב
* משטח לעכבר

## קישורים חיצוניים

* פראנאב מיסטרי: האפשרויות המלהיבות בטכנולוגיית חוש-שישי – טכנולוגיה המאפשרת יצירת ממשקים חדשים ומגוונים בין האדם לעולם הדיגיטלי. הרצאה באנגלית מאתר TED עם כתוביות בעברית
* רותם מי־טל, ‏הנדסת אנוש וחוויית הפעלת משתמש מערכת בפיתוח מערכות אמל"ח צבאיות, **מערכות** 489-ינואר-2021, 2021
* הנדסת אנוש, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים
# תקפות (לוגיקה)

בלוגיקה, טיעון **תקף** (באנגלית: **Valid**) הוא טיעון שבו המסקנה נובעת מן ההנחות. בעוד שכל טענה המהווה חלק מן הטיעון היא או אמיתית או שקרית, הטיעון אינו נמדד כאמיתי או שקרי, אלא כתקף או בלתי-תקף.

אריסטו היה הראשון להגדיר את תקפותו של טיעון כקשר הכרחי בין ערכי האמת של הטענות המקושרות בו, דהיינו כהכרח שבו נובעת אמיתות המסקנה מן האמיתות של ההנחות. על פי אריסטו לטיעונים התקפים יש צורה אשר בה בכל תוכן יישמר הקשר: אם ההנחות אמיתיות, גם המסקנה אמיתית, ללא קשר למשמעותם המסוימת של המונחים המופיעים בהן. לפיכך טיעון הוא תקף, כאשר לא ניתן להציג דוגמה נגדית שיש לה את אותה צורת-טיעון, אך בה ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית.

במונחים מודרניים, ההכרח הלוגי של הנביעה מובן כך: אין מצב שבו ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית. ובאופן מדויק יותר, אין מודל שבו ההנחות אמיתיות אבל המסקנה שקרית.

לדוגמה, הטיעון הבא:

1. כל יונק הוא בן-תמותה
2. כל כלב הוא יונק

לכן: כל כלב הוא בן-תמותה
הוא טיעון תקף, מכיוון שיש לו את הצורה:

1. כל א' הוא ב'
2. כל ב' הוא ג'

לכן: כל א' הוא ג'
צורה זו (טרנזיטיביות) תקפה עבור כל הצבה של מונחים במקום א', ב' או ג'. הצורה מבטיחה שעבור כל מונח אותו נחליף באחת מהאותיות שאם ההנחות יהיו אמיתיות, כך גם המסקנה; זה מובטח מכיוון שאין באפשרותנו לחשוב על דוגמה נגדית.

התקפות של טיעון כזה כמעט ברורה מאליה. ברור לנו שאם שתי ההנחות אמיתיות, גם המסקנה, בהכרח, אמיתית. אין באפשרותנו להעלות על דעתנו מצב שבו ההנחות אמיתיות והמסקנה אינה אמיתית. אבל מה אם אחת ההנחות שקרית? או אז הטיעון עודנו תקף, אף שבמקרה כזה ייתכן שהמסקנה שקרית. אריסטו סבר כי טיעונים הם תקפים בזכות צורתם, ללא קשר לשאלה האם חלק מהטענות שקריות מבחינת התוכן שלהן. ההבחנה בין טיעון תקף שבו ההנחות אמיתיות לטיעון תקף שבו ההנחות אינן אמיתיות היא ההבחנה בין "נאותות" (soundness) ל"אי-נאותות" של הטיעון, אבל היא אינה משפיעה על תקפות הטיעון עצמה.

לעומת זאת, הטיעון הבא:

1. השמים כחולים או חומים

לכן: השמים כחולים
הוא לא טיעון תקף, למרות שמסקנתו נכונה עובדתית, משום שהצורה שלו אינה תקפה:

1. א' הוא ב' או ג'

לכן: א' הוא ב'
צורה זו אינה נכונה בהצבות מסוימות. כלומר, ניתן להחליף בה את האותיות במונחים שיראו שמן ההנחה האמיתית נובעת מסקנה שקרית; למשל:

1. השמים חומים או כחולים

לכן: השמים חומים
מתפיסה זו של הצורה התקפה של הטיעון יוצא, שאם בטיעון מסוים ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית אזי הטיעון אינו תקף. טיעונים בעלי צורה לא-תקפה מכונים גם כשל לוגי.

## ראו גם

* לוגיקה
* סילוגיזם
* קשר לוגי
* היסק
* טענה
* אריסטו

## קישורים חיצוניים

* תקפות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* תקפות, באתר MathWorld (באנגלית)
# אזור אקולוגי

מפה של האזורים האקולוגיים של יער הגשם של האמזונס. הקווים הצהובים מקיפים את האזורים האקולוגיים על פי הקרן הבינלאומית למען הטבע.
מפה של האזורים הביולוגים של אמריקה הצפונית
אזורים אקולוגיים
**אזור אקולוגי** (מאנגלית: **ecoregion**) הוא אזור מוגדר גאוגרפית ואקולוגית שהוא קטן מאזור ביולוגי (bioregion), שבתורו קטן מאזור ביוגאוגרפי (ecozone). כל השלושה ביחד גדולים או קטנים ממערכת אקולוגית. אזורים אקולוגיים מכסים שטחים גדולים יחסית של אדמה או מים ומכילים מכלולים של קהיליות ומינים. המגוון הביולוגי של הפלורה, הפאונה והמערכות האקולוגיות המאפיינים אזור אקולוגי מסוים שונים מאלו המאפיינים אזורים אקולוגיים אחרים. בתאוריה אזורים אקולוגיים הם אזורים נרחבים שבהם הסיכוי להיפגש במינים שונים ובקהילות שונות בכל רגע נתון הוא קבוע יחסית, בטווח מקובל של שונות (שטרם הוגדרה).

כל שיטת מיפוי ביוגאוגרפית חייבת להתחשב בשלוש מגבלות. ראשית, שום מסגרת ביוגאוגרפית אחת תהיה אופטימלית ביחס לכל המינים. אזורים אקולוגיים משקפים את הפשרה הטובה ביותר עבור מספר המינים הגדול ביותר. שנית, אין לאזורים אקולוגיים גבולות חדים, בפועל מפרידים בין שני אזורים אקולוגיים אקוטונים ופסיפס של בתי גידול. שלישית, מרבית האזורים האקולוגיים מכילים בתי גידול השונים מהביומה אליה הם משויכים. מתחמים ביוגאוגרפיים יכולים להיווצר בשל מחסומים שונים. חלקם פיזיים (טקטוניקת הלוחות, טופוגרפיה), חלקם אקלימיים (שונות בשל מיקום בין קווי רוחב, תחום מרעה עונתי) וחלקם קשורים להרכב הכימי של מי האוקיינוס (מליחות, רמות החמצן).

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אזור אקולוגי** בוויקישיתוף
# המסדר הכרמליתי

סמל המסדר הכרמליתי
מנזר סטלה מאריס בחיפה
לבושם של הנזירים הכרמליתים
**המסדר הכרמליתי**, או בשמו המלא **מסדר הנזירים של הבתולה המבורכת מרים מהר הכרמל** (בלטינית: **Ordo fratrum Beatæ Virginis Mariæ de monte Carmelo**), הוא מסדר נזירים המשתייך לכנסייה הקתולית, שנוסד בהר הכרמל ונקרא על שמו.

## היסטוריה מוקדמת

בראשיתו כלל המסדר הכרמליתי נזירים בלבד, שהתבודדו במורדות הר הכרמל באזור נחל שיח. ברתולד הקדוש, שהגיע לארץ ישראל מקלבריה שבאיטליה במסגרת מסעי הצלב, בחר בהר הכרמל כמקום מושבו, בעקבות המסורת לפיה שם פעל אליהו הנביא. בשנים 1206–1214 קיבלו הכרמליתים תקנון מאלברט, הפטריארך הלטיני של ירושלים, שכלל 16 סעיפים וביניהם ציות לראש המסדר, מגורים בתאים פרטיים, דבקות בתפילה, שמיעת מיסה מדי בוקר בבית התפילה של הקהילה, סגפנות, עבודה, שתיקה מתפילת הערבית ועד לתפילת הבוקר למחרת, הינזרות מבשר.

המקום היחיד שהתאים לפעילותם של המתבודדים הנוצרים, שנאלצו לעזוב את מקומותיהם שנתפסו בידי המוסלמים, היה בהר הכרמל. עם התמוטטות הממלכה הצלבנית, חזרו הכרמליתים לאירופה ושבו לכרמל רק במאה ה-17. הם התגוררו בכוכים שמעל מערת אליהו, וב-1767 בנו את מנזרם בראש הכרמל בגלל קדושתם של כף הכרמל, מערת פרוספר ומערת אליהו, הנמצאים בסמיכות. כמו כן, הכרמליתים מאמינים, שהמנזר נבנה על שרידי קפלה קדומה, המזוהה כמקום הפולחן הקדום ביותר בעולם המוקדש למרים, ולכן הכנסייה מכונה במקור "גבירתנו של הכרמל".

בקרן הכרמל (דיר אל-מוחרקה) נמצא מנזר כרמליתי נוסף, הנושא את שמו של אליהו הנביא, שעל פי המסורת הכרמליתית, הוא המקום שבו התחולל המאבק בין אליהו לבין נביאי הבעל. בחצר המנזר שבקרן הכרמל ניצב פסל של אליהו הנביא.

## ראו גם

* סטלה מאריס
* מנזר גבירתנו של הכרמל
* קרן הכרמל
* תרסה מאווילה
* טרסה ינינה קיארוצ'ינסקה

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **המסדר הכרמליתי** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של המסדר הכרמליתי

* אתר האינטרנט הרשמי של המסדר הכרמליתי
* אוסף המסדר הכרמליתי, במאגר האוספים הדיגיטליים בספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
* topic/Calced-Carmelites, topic/White-Friar המסדר הכרמליתי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# סבסטיאו סלגאדו

סבסטיאו סלגאדו
Sebastião Ribeiro Salgado Júnior|  |
|
לידה |
8 בפברואר 1944 איימורס, ברזיל  |
|
פטירה |
23 במאי 2025 (בגיל 81) ניי-סיר-סן, צרפת  |
|
מדינה |
ברזיל, צרפת  |
|
תחום יצירה |
צילום |
|
השכלה | * סורבון
* אוניברסיטת סאו פאולו
* האוניברסיטה הפדרלית של אספיריטו סאנטו
 |
|
תקופת פעילות |
1973–2025 (כ־52 שנים)  |
|
השקפה דתית |
נצרות  |
|
בת זוג | לליה וואניק סלגאדו (1967–2025 (כ־58 שנים))  |
|
ילדים |
ג'וליאנו ריביירו סלגדו  |
|
פרסים והוקרה | * פרס הסלבלד (1989)
* מפקד מסדר האמנויות והספרות
* אביר במסדר ההצטיינות בתרבות של מונקו (18 בנובמבר 2018)
* מסדר ההצטיינות בתרבות של ברזיל (1998)
* פרס השלום של התאחדות הספרים הגרמנית (20 באוקטובר 2019)
* פרימיום אימפריאל (2021)
* פרב קריסטל (2021)
* מפקד במסדר ריו ברנקו
* אביר בלגיון הכבוד (2016)
* פרס לוסי (2004)
* פרס אלפרד אייזנשטאדט לצילום מגזין (1998)
* פרס ד״ר אריך סלומון (1988)
* פרס נסיך אסטוריאס לאמנות (1998)
* מלך ספרד
* פרס ומדליית צ'רי קירטון (2015)
* פרס אוסקר ברנק (1991)
* פרס אוסקר ברנק (1984)
* פרס החברה המלכותית לצילום (1993)
 |
|
חתימה |   |
| www.amazonasimages.com |
|   |

**סבסטיאו סלגאדו** (בפורטוגזית: **Sebastião Salgado**; ‏8 בפברואר 1944 – 23 במאי 2025) היה צלם ברזילאי, שעסק בצילום דוקומנטרי וצילום עיתונאות.
במהלך הקריירה שלו ביקר סלגאדו במעל 120 מדינות, בהן עסק בפרויקטי צילום. הוא זכה לתהודה עולמית, ופרסם ספרי צילום רבים. סלגאדו זכה במבחר גדול של פרסים ואותות כבוד על עבודתו הצילומית וההומניטרית.

## ביוגרפיה

סלגאדו נולד ב-8 בפברואר 1944, באיימורס, שבמדינת מינאס ז'ראיס בברזיל. הוא החל ללמוד כלכלה וסיים תואר שני באוניברסיטת סאו פאולו. הוא החל לעבוד ככלכלן בארגון הקפה הבינלאומי, ונשלח פעמים רבות לאפריקה מטעם הבנק העולמי, שם גם החל את צעדיו הרציניים הראשונים בצילום. בשנת 1973 הוא עזב סופית את תפקידו ככלכלן והחל לעבוד כצלם, תחילה בצילום עיתונות ובהמשך יותר בתחום הצילום הדוקומנטרי. הוא החל לעבוד בסוכנויות צילום, דוגמת סיגמא, גאמה שבפריז ובסופו של דבר, בשנת 1979, בסוכנות מגנום הבינלאומית.

בשנת 1994 עזב את סוכנות מגנום, וביחד עם אשתו, לליה וואניק סלגאדו, הקים סוכנות עצמאית בפריז, שם הציג את תמונותיו. הוא במיוחד נטה לצילומים חברתיים במדינות עולם שלישי ומדינות מתפתחות. החל מ-2001 שימש כשגריר של רצון טוב של ארגון יוניצ"ף.

בשנת 1998 הקים יחד עם אשתו ארגון בשם Instituto Terra, העוסק בשיקום יערות גשם והיער האטלנטי.

סלגאדו עבד בפרויקטים ארוכי טווח, שהוא יזם ותכנן בעצמו. בסופו של דבר הוא פרסם אותם כספרים.

בשנת 2014 יצירתו ועשייתו תועדו בסרט "מלח הארץ" בבימויו של וים ונדרס.

ב-23 במאי 2025 נפטר מלוקמיה.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סבסטיאו סלגאדו** בוויקישיתוף
* דימטרי בק, הוא חיפש ומצא יופי גם בחושך - פרידה מהצלם סבסטיאו סלגאדו, באתר הארץ, 25 במאי 2025

* אתר האינטרנט הרשמי של סבסטיאו סלגאדו (באנגלית)
* Instituto Terra
* סבסטיאו סלגאדו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

* סבסטיאו סלגאדו, ברשת החברתית אינסטגרם
* סבסטיאו סלגאדו, ברשת החברתית Goodreads
* סבסטיאו סלגאדו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* סבסטיאו סלגאדו, באתר Discogs (באנגלית)

## הערות שוליים