Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# אוניברסיטה ציבורית

**אוניברסיטה ציבורית** היא אוניברסיטה שרוב המימון שלה ממשלתי (ושכר הלימוד מסובסד על ידי הממשלה בזכות כך), וזה לעומת אוניברסיטה פרטית שהמימון שלה הוא פרטי והיא צריכה לכסות את העלויות שלה בעצמה (שכר לימוד לא-מתוקצב). המושג של אוניברסיטה ציבורית נפוץ במיוחד בארצות הברית שם האוניברסיטאות מחולקות לציבוריות ופרטיות.

במדינות שונות בעולם האוניברסיטאות המרכזיות הן ממשלתיות או פרטיות כמפורט בהמשך.

## ישראל

 ערך מורחב – **אוניברסיטאות בישראל**

ישנן עשר אוניברסיטאות מחקר ציבוריות בישראל:

* אוניברסיטת אריאל בשומרון
* אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
* אוניברסיטת בר-אילן
* אוניברסיטת חיפה
* אוניברסיטת קריית שמונה בגליל
* אוניברסיטת תל אביב
* האוניברסיטה העברית בירושלים
* האוניברסיטה הפתוחה
* הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
* מכון ויצמן למדע (מדרשת פיינברג)

למעשה המוסד האוניברסיטאי היחידי והייחודי בישראל שהוא בבעלות פרטית לחלוטין הוא אוניברסיטת רייכמן. בנוסף לכל האוניברסיטאות הציבוריות ישנן עשרות בודדות של מכללות וכן מכונים ומוסדות נוספים להשכלה גבוהה שגם הם נחשבים לציבוריים. כמו גם קיימות כתריסר שלוחות של אוניברסיטאות חוץ. מכלול תחומי ותכני מוסדות ההשכלה נקבעים על ידי הנהלת האוניברסיטה כמו גם מינוי הסגל האקדמי ודרכי ההוראה, אך לקבלת תארים יש לקבל את אישורו של הגוף הממלכתי המפקח על הנושאים האקדמאים, המועצה להשכלה גבוהה אשר קובע על פי נתוניו את העברת התקציב הממשלתי למוסדות המפקח בין היתר על הקמת אוניברסיטאות ומכללות אקדמאיות חדשות, הרחבת הקיימות והמלצות להכרה במוסדות אקדמיים כולל שלוחות מוסדות ההשכלה ברחבי העולם. ההבדל העיקרי בין אוניברסיטה ומכללה הוא, כי הנפקת תואר דוקטור תיתכן באוניברסיטה בלבד. באופן תאורטי, מכללה יכולה להגיש מועמדות למועצה כדי לשדרג את מעמדה למעמד אוניברסיטה - כמו שקרה עם **מכללת אריאל** שהפכה ל**אוניברסיטת אריאל בשומרון**, ו**מכללת תל-חי** שהפכה ל**אוניברסיטת קריית שמונה בגליל**.

## אוסטרליה

באוסטרליה יש 38 אוניברסיטאות ציבוריות וארבע אוניברסיטאות פרטיות. ארבע האוניברסיטאות הפרטיות הן: אוניברסיטת הבונד, אוניברסיטת צפון אוסטרליה, הסניף האוסטרלי של אוניברסיטת קרנגי מלון האמריקאית והסניף האוסטרלי של אוניברסיטת קרנפילד הבריטית.

## גרמניה

מרבית המוסדות להשכלה גבוהה הם ציבוריים ומופעלים על ידי מדינות גרמניה. כל המרצים הקבועים הם עובדי ציבור. באופן כללי, האוניברסיטאות הציבוריות זוכות למוניטין גבוה יותר מאשר מוסדות פרטיים. בין השנים 1972 - 1998 הלימודים באוניברסיטאות ציבוריות היו פטורים משכר לימוד; אולם מאז, מספר מדינות הנהיגו שכר לימוד נמוך יחסית, בעיקר לתארים מתקדמים.

## סין

בסין האוניברסיטאות הן ציבוריות ומנוהלות על ידי הממשלה המחוזית המקומית באזור שלהן. יש מספר קטן של מוסדות להשכלה גבוהה של מהנדסים בבעלות פרטית, אך הן אינן רשאיות בדרך כלל לתת תואר ראשון.

## פינלנד

בפינלנד כל האוניברסיטאות הן ציבוריות וללא תשלום שכר לימוד כלל.

## צרפת

בצרפת רוב האוניברסיטאות הן ציבוריות ובתשלום שכר לימוד נמוך. יוצא דופן מיוחד הם בתי הספר למנהל עסקים.

## קנדה

בקנדה האוניברסיטאות הן באחריות המחוז שבו הן נמצאות. רוב כמעט מוחלט של האוניברסיטאות הן ציבוריות מחוזיות.

## ראו גם

* אוניברסיטה לאומית
* אוניברסיטה פרטית
* אוניברסיטאות בישראל

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אוניברסיטה ציבורית** בוויקישיתוף
# קרן (כסף)

**קרן** או **קרן הקדשה** היא סכום של כסף או נכס שנתרמו למוסד לצורך תפעולו או לצורך ביצוע פעולה כלשהי על ידו. מוסדות רבים מפעילים קרן מרכזית אחת אליה מגיעות כלל התרומות המאפשרות את פעילות הארגון. עם זאת, תורם יכול לשים תנאים על תרומתו ולהחליט כי תרומתו צריכה להתנהל כקרן או להיות מושקעת לאורך זמן.

בין המוסדות המפעילים קרנות ניתן למצוא מוסדות אקדמיים וחינוכיים כגון אוניברסיטאות ומכללות, מוזיאונים וספריות, כמו גם ממרכזים רפואיים ומוסדות דת.

## קישורים חיצוניים

* תרומות קרן, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# רקטור

**רקטור** (מלטינית: **regere** – לשלוט) הוא ראש המערכת האקדמית באוניברסיטאות. זאת להבדיל ממנכ"ל, שהוא בעל המשרה האדמיניסטרטיבית העליונה באותו מוסד אקדמי. במוסדות אקדמיים באמריקה הצפונית נקרא ראש המערכת האקדמית "**פרובוסט**" (באנגלית: provost), ובבריטניה הוא נקרא **המשנה לצ'נסלור** (באנגלית: vice chancellor). בטכניון נקרא ראש המערכת האקדמית "משנה לנשיא לעניינים אקדמיים".

הרקטור הוא שאחראי להוראה ולמחקר באוניברסיטה. כלומר הוא הסמכות העליונה במוסדות להשכלה גבוהה בכל הנוגע לתוכניות הלימודים, למינוים ולקידומם של אנשי הסגל האקדמי. בהיררכיה האוניברסיטאית הוא מעל הדקאנים, לרוב הוא העומד בראש הסנאט, והוא חבר בכל גופי ההנהלה של האוניברסיטה.

מאז יישום החלטות ועדת מלץ בשנים 2002–2003, בראש כל אוניברסיטה בישראל עומד נשיא, האחראי גם למערכת האקדמית, ובכללה הרקטור, וגם למערכת האדמיניסטרטיבית, שבראשה עומד מנכ"ל.

המונח "רקטור" משמש גם בתחומים אחרים, כגון בכנסייה הקתולית ובכנסיות אחרות, שבהן הוא מציין אנשים בעלי תפקיד בכיר (לרבות בישופים, אך לעיתים גם כמרים).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא אוניברסיטאות ומכללות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# תארים מתקדמים

**תארים מתקדמים** או **תארים גבוהים** הם תארים אקדמיים המוענקים לבוגרי תואר ראשון המסיימים לימודי המשך מתקדמים, למשל תוארי מוסמך (M.A, M.S, L.L.M, M.F.A, M.B.A, M.D, D.M.D, D.V.M), דוקטור (J.S.D, LL.D ,Ph.D) או בתר-דוקטור.

לעיתים קרובות הזכאות לתואר מתקדם מותנית בהשלמת עבודת מחקר חדשנית בתחום הלימודים ובמקרים אלו הסטודנטים הלומדים לתואר מכונים **תלמידי מחקר** או **סגל אקדמי זוטר**. מרבית המחקר האקדמי בעולם מבוסס על עבודות מחקר אלו. במקרים אחרים התארים המתקדמים מבטאים את העובדה כי הסטודנט רכש הכשרה מקצועית מקיפה, דוגמת תואר דוקטור לרפואה (MD) או תואר מוסמך במנהל עסקים (MBA) והם אינם כוללים השלמה של עבודה מחקרית.

מערכת ההשכלה הגבוהה מאורגנת באופן שונה במדינות שונות ולפיכך גם מערכת התארים המתקדמים שונה. במדינות המושפעות מן המסורת האקדמית הגרמנית, למשל, לא הייתה קיימת באופן מסורתי הבחנה בין תואר ראשון לתואר "מאסטר", ושניהם לוכדו יחד תחת תואר אחד - ה"דיפלום" או ה"מגיסטר". מטרת הסכם בולוניה היא בין היתר לשנות מצב זה ולאחד את שלבי הלימודים הגבוהים בכל רחבי האיחוד האירופי.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **תארים מתקדמים** בוויקישיתוף
 ערך זה הוא קצרמר בנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.