# הפינויים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל

עקורים פלסטינים לצד ההרס ברצועת עזה בפברואר 2025
**הפינויים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל** החלו ב-13 באוקטובר 2023, בקריאה של צה"ל לאזרחים בעיר עזה לנוע דרומה ולהתמקם באזור מדרום לנחל עזה (נחל הבשור). בקריאה נרשם "נועו דרומה למען ביטחונכם האישי וביטחון משפחותיכם, הרחיקו עצמכם ממחבלי החמאס שמשתמשים בכם כמגן אנושי. צה"ל עתיד בימים הקרובים להמשיך לפעול באופן משמעותי בעיר עזה, ומעוניין להימנע מפגיעה באזרחים." על פי הערכה התפנו מצפון רצועת עזה 1.1 מיליון תושבים.

החוקרת המיוחדת של האו"ם לזכויות עקורים, פאולה גביריה בטנקור, טענה כי פינוי התושבים מצפון רצועת עזה מהווה פשע נגד האנושות, וענישה קולקטיבית אסורה על פי המשפט ההומניטרי הבינלאומי.

נחל הבשור שהיווה הקו המפריד בין צפון הרצועה לשאר חלקיה
במסגרת תוכנית האלופים שנהגתה על ידי האלוף במיל' גיורא איילנד בספטמבר 2024, הוצע לפנות את צפון רצועת עזה.
התוכנית מחולקת לשני שלבים. בשלב הראשון האוכלוסייה האזרחית תפונה מצפון הרצועה דרומה, ולאחר הפינוי האזור יוכרז כשטח צבאי סגור. בשלב השני יוטל מצור על צפון הרצועה, הכולל מניעת תנועה והכנסת מזון, דלק ומים. המצור יוסר רק עם כניעת האויב, ובפרט הזרוע הצבאית של חמאס. לאחר כניעתו, צה"ל ייטהר את מרחב העיר עזה ללא התנגדות. התוכנית אמורה להוות מנוף לחץ על חמאס באמצעות שליטה באספקה, ובכך אמורה לקרב עסקת חטופים, בתנאים שאולי יהיו טובים יותר לישראל.

## לוח זמנים

במהלך מלחמת חרבות ברזל, הורתה מדינת ישראל לתושבי צפון רצועת עזה להתפנות אל מדרום לנחל הבשור, כדי להימנע מפגיעה בהם. ב-13 באוקטובר 2023 הציב צה"ל אולטימטום של 24 שעות לפינוי לפני התמרון הקרקעי. מנהלת התיאום והקישור העבירה את המסר גם אל ארגון אומות המאוחדות, אשר התריע כי פינוי כה גדול עלול להוביל לאסון הומניטרי. באותו יום נטען כי נהרגו 70 פלסטינים לאחר ששיירות מפונים בעזה נפגעו מתקיפות אוויריות ישראליות.

עד ה-14 באוקטובר דווח על עשרות אלפים שנענו לאזהרה והתפנו דרומה. לאחר פקיעת האולטימטום, הכריז צה"ל על חלון זמן נוסף באותו היום שבו התאפשר מעבר בטוח בציר "צלאח א-דין". עם הידוק הכיתור הישראלי את עזה פתח צה"ל מדי פעם מסדרון הומניטרי שאיפשר יציאה מהעיר דרומה, ומאות אלפי תושבים ניצלו זאת למעבר לדרום הרצועה. ב-16 בנובמבר, צה"ל הורה גם לתושבים שגרו ממזרח לחאן יונס, בדרום עזה, להתפנות. על פי הערכת צה"ל, עד 21 בנובמבר התפנו דרומה כ-95% מתושבי צפון רצועת עזה.

חלק גדול מהתושבים שהתפנו הגיעו לאזור ח'אן יונס ורפיח. בדצמבר 2023 דרש צה"ל גם את פינוי תושבי ח'אן יונס, ואלה יחד עם המפונים מאוקטובר התיישבו בעיר אוהלים באזור רפיח.

בעקבות ירי רקטות לעבר ישראל ב-23 באפריל 2024 הורה צה"ל לתושבי שתי שכונות בבית לאהיא לפנותן.

### חידוש הלחימה

#### ח'אן יונס

ב-19 במאי 2025 עם תחילת מבצע מרכבות גדעון, דובר צה"ל בערבית פרסם הודעת פינוי לכל החלק המזרחי של נפת ח'אן יונס. ב-26 במאי פורסמה הודעת פינוי נוספת לחלק המזרחי של נפת ח'אן יונס ולנפת רפיח. בימים שלאחר מכן חלקה המערבי של העיר פונה באופן הדרגתי.

#### צפון הרצועה והעיר עזה

ב-22 במאי יצאה הודעת פינוי לשכונות בצפון הרצועה. ב-29 במאי פורסמה הודעת פינוי לנפת צפון הרצועה ולשכונות; שג'אעייה, זייתון, וא-דרג'. ב-4 ביוני פורסמה התראה שנועדה למנוע מתושבים לחזור לביתם, לבית לאהיא, בית חאנון, וג'באליה. בימים שלאחר מכן פורסמו הודעות פינוי נוספות לאזור. ב-13 ביוני פורסמה התראה על מנת למנוע מתושבים לחזור לביתם, לכל נפת צפון הרצועה, ונפת רפיח, החלק המזרחי של העיר עזה, נפת ח'אן יונס וציר נצרים. ב-29 ביוני פורסמה הודעת פינוי לכל השכונות המזרחיות של העיר עזה וג'באליה. ב-15 ביולי פורסמה הודעת פינוי דומה. ב-18 ביולי פורסמה הודעת פינוי לאזור בית לאהיא. ב-20 ביולי פורסמה התראה שנועדה למנוע מתושבים לחזור לביתם, לאזורי בית לאהיא, ג'באליה, בית חאנון, שג'אעייה, א-דרג', העיר העתיקה, א-תופאח, וזייתון. ב-6 באוגוסט פורסמה הודעת פינוי נוספת לשכונת זייתון. למחרת פורסמה הודעה לשכונת א-דרג' וא-תופאח.

ב-9 בספטמבר 2025 לקראת מבצע מרכבות גדעון ב', דובר צה"ל בערבית פרסם הודעת פינוי לכל תושבי העיר עזה.

## תגובות

בהצהרה שפרסם האו"ם הזהיר בפני "השלכות הומניטריות הרסניות" בעקירת 1.1 מיליון פלסטינים ודחק בישראל לבטל הנחיה זו.

חמאס קרא לתושבים להימנע מפינוי וטען כי הוראות צה"ל הן "תעמולה מזויפת" שנועדה לגרום לנכבה שנייה. על פי הקלטה של ששחרר דובר צה"ל בו נשמע תושב עזה מתאר שאנשי חמאס מנסים למנוע מתושבים לעזוב ואף ניסה לירות בהם. מראיונות שתנו תושבי עזה שפנו לעיתונות הזרה, הם הביעו חשש עמוק כי זוהי נכבה שנייה.

דובר המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית, ג'ון קירבי טען כי ישראל לא התייעצה עם הממשל האמריקני בנוגע לפינוי, וביצעה זאת על דעת עצמה. במקביל, הביע הממשל האמריקני דאגה למצב ההומניטרי ברצועה ובצפונה.

הארגון Human Rights Watch גינה את הוראת הפינוי.

במרץ 2024, תחקיר של "ארכיטקטורה פורנזית" מצא כי פקודות הפינוי הובילו להרוגים והיו "לא מדויקות, לא עקביות ולעיתים אף סותרות".

## הערות שוליים