# גביע העולם בקריקט

גביע העולם בקריקט
Cricket World Cup|  |
|  |
|
ענף |
קריקט |
|
תאריך ייסוד |
1975 |
|
ארגון מפעיל |
מועצת הקריקט הבינלאומית |
|
מספר מתמודדים |
14 |
|
מדינות משתתפות |
כלל עולמי |
|
יבשת |
כל היבשות מלבד אנטארקטיקה |
|
זוכה | אוסטרליה אוסטרליה (זכייה שישית) |
|
הכי הרבה זכיות | אוסטרליה אוסטרליה (שש זכיות) |
|
אתר רשמי |
|   |

**גביע העולם בקריקט** (באנגלית: **Cricket World Cup**) הוא טורניר הקריקט החשוב ביותר בעולם, שבו מתמודדות 14 מתוך כלל הנבחרות הלאומיות לגברים, ובסופו מוענק הגביע לנבחרת המנצחת בטורניר. מועצת הקריקט הבינלאומית (ICC) הוא הגוף הבין-לאומי המנהל את התחרויות הרשמיות המקדימות לטורניר, ואת הטורניר עצמו. הטורניר נערך לראשונה ב-1975, ומאז הוא מתקיים אחת לארבע שנים.

ב-13 הטורנירים שנערכו עד כה זכו שש נבחרות. נבחרת אוסטרליה זכתה בגביע שש פעמים, והיא אחת משש נבחרות שהשתתפו בכל המהדורות של הטורניר. נבחרת איי הודו המערבית ונבחרת הודו זכו בשני גביעים כל אחת. האלופות האחרות הן נבחרת אנגליה, נבחרת סרי לנקה ונבחרת פקיסטן עם זכייה אחת כל אחת.

## היסטוריה

### לפני גביע העולם

משחק קריקט בין שתי נבחרות התקיים כבר בשנת 1844 בין קנדה לארצות הברית, אולם משחק המבחן (Test cricket) הבינלאומי הראשון נערך במרץ 1877 בין אוסטרליה לאנגליה. שתי נבחרות אלו נפגשו באופן קבוע במסגרת משחקי "האפר" (The Ashes), שהפכו עם השנים לסדרה החשובה ביותר בעולם הקריקט. בשנת 1889 הצטרפה גם דרום אפריקה למשחקי המבחן, והחלו להתפתח מפגשים דו-צדדיים בין הנבחרות השונות.

קריקט אף נכלל באולימפיאדת פריז בשנת 1900, אך נגרע מהתוכנית האולימפית לאחר מכן. ניסיון ראשון לארגון טורניר בינלאומי היה בשנת 1912, עם "הטורניר המשולש" שנערך באנגליה בהשתתפות אנגליה, אוסטרליה ודרום אפריקה. האירוע נכשל בשל מזג אוויר גשום וקהל מועט, ומאז ועד 1999 לא התקיימו טורנירים בינלאומיים רשמיים בפורמט של משחקי מבחן.

במהלך המאה ה-20 הצטרפו בהדרגה נבחרות נוספות למשחקי המבחן: נבחרת הודו המערבית (1928), ניו זילנד (1930), הודו (1932) ופקיסטן (1952). גם לאחר התרחבות זו נותר הקריקט הבינלאומי מבוסס על משחקי מבחן בלבד. פריצת הדרך קרתה בשנות ה-60 באנגליה, כאשר פותח פורמט מקוצר של יום אחד (ODI). משחק בינלאומי ראשון בפורמט החדש נערך במלבורן ב-1971 בין אנגליה לאוסטרליה, כהשלמה למשחק מבחן שנקטע בגשם. הפופולריות שהלכה וגברה למשחק הקצר סללה את הדרך להקמת גביע העולם בקריקט.

## הגביע

הגביע הרשמי לאלופת העולם בקריקט
בין השנים 1975–1983 הוענק לנבחרת הזוכה גביע "פרודנשל", על שם חברת הביטוח הבריטית ששימשה כספונסרית הראשית של הטורניר. לשלוש הזוכות בטורנירים הבאים הוענקו גביעים שונים בשמם ובעיצובים, בהתאם לספונסרית הראשית: ב-1992 גביע "ריליאנס" בחסות ריליאנס אינדסטריז, ב-1996 גביע "בנסון אנד הדג'ס" על שם חברת הסיגריות וב-1996 גביע "ווילס" בחסות חברת הטבק שהייתה ידועה בקלפי האספנות שלה בתחילת המאה ה-20.

לקראת הטורניר ב-1999 אומץ לראשונה גביע קבוע, שהפך לסמל הרשמי של המפעל. הגביע עוצב ויוצר בלונדון על ידי צוות אומנים מחברת התכשיטים "Garrard & Co", שבין היתר אחראית ליצירת תכשיטי הכתר. הוא עשוי מזהב וכסף, גובהו כ-60 ס"מ ומשקלו כ-11 ק"ג. בראשו ניצב גלובוס מוזהב בצורת כדור קריקט, הנתמך בשלוש עמודות כסף המסמלות את שלושת ההיבטים המרכזיים במשחק: חבטה, זריקה ומשחק שדה. בבסיס הגביע חרוטים שמות הנבחרות הזוכות, עם מקום ייעודי להוספת שמות נוספים בעתיד.

בשל ערכו הגבוה של הגביע, נעשה שימוש בטכניקות מתכת מתקדמות כדי להבטיח את יציבותו ועמידותו. הגלובוס העליון נבנה כך שיוכל להחזיק את משקל המתכת המוזהבת מבלי לפגוע בעמודי הכסף הדקים יחסית. בסיס הגביע מתוכנן כך שניתן לפרק ולהחליף את לוחות החריטה - דבר המאפשר את רישום שמות הנבחרות הזוכות מבלי לשנות את המבנה הכללי של הפרס.

הגביע המקורי שמור במשרדי ה־ICC בדובאי, ואילו הנבחרת הזוכה מקבלת העתק זהה, למעט העובדה שבבסיסו לא מופיעות החריטות של הזוכות הקודמות. בכך ניתנת האפשרות לכל נבחרת להציג גביע משלה.

## תוצאות הטורנירים

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מהדורה | שנה | מארחות | אצטדיון |  | גמר |  | משתתפות |
| אלופה | תוצאה | סגנית |
| 1 | 1975 | אנגליה אנגליה | לורדס, לונדון | **איי הודו המערבית איי הודו המערבית** 291/8 (60 אוברים) | ניצחון ב-17 ריצות (פירוט) | אוסטרליה אוסטרליה 274 ריצות, כל השחקנים נפסלו (58.4 אוברים) | 8 |
| 2 | 1979 | אנגליה אנגליה | לורדס, לונדון | **איי הודו המערבית איי הודו המערבית** 286/9 (60 אוברים) | ניצחון ב-92 ריצות (פירוט) | אנגליה אנגליה 194 ריצות, כל השחקנים נפסלו (51 אוברים) |
| 3 | 1983 | אנגליה אנגליה ויילס ויילס | לורדס, לונדון | **הודו הודו** 183 ריצות, כל השחקנים נפסלו (54.4 אוברים) | ניצחון ב-43 ריצות (פירוט) | איי הודו המערבית איי הודו המערבית 140 ריצות, כל השחקנים נפסלו (52 אוברים) |
| 4 | 1987 | הודו הודו פקיסטן פקיסטן | גני עדן, קולקטה | **אוסטרליה אוסטרליה** 253/5 (50 אוברים) | ניצחון ב-7 ריצות (פירוט) | אנגליה אנגליה 246/8 (50 אוברים) |
| 5 | 1992 | אוסטרליה אוסטרליה ניו זילנד ניו זילנד | אצטדיון הקריקט של מלבורן, מלבורן | **פקיסטן פקיסטן** 249/6 (50 אוברים) | ניצחון ב-22 ריצות (פירוט) | אנגליה אנגליה 227 ריצות, כל השחקנים נפסלו (49.2 אוברים) | 9 |
| 6 | 1996 | הודו הודו סרי לנקה סרי לנקה פקיסטן פקיסטן | אצטדיון קדאפי, לאהור | **סרי לנקה סרי לנקה** 245/3 (46.2 אוברים) | ניצחון ב־7 שערים (פירוט) | אוסטרליה אוסטרליה 241/7 (50 אוברים) | 12 |
| 7 | 1999 | אנגליה אנגליה אירלנד אירלנד הולנד הולנד ויילס ויילס סקוטלנד סקוטלנד | לורדס, לונדון | **אוסטרליה אוסטרליה** 133/2 (20.1 אוברים) | ניצחון ב־8 שערים (פירוט) | פקיסטן פקיסטן 132 ריצות, כל השחקנים נפסלו (39 אוברים) |
| 8 | 2003 | דרום אפריקה דרום אפריקה זימבבואה זימבבואה קניה קניה | אצטדיון וונדררס, יוהנסבורג | **אוסטרליה אוסטרליה** 359/2 (50 אוברים) | ניצחון ב-125 ריצות (פירוט) | הודו הודו 234 ריצות, כל השחקנים נפסלו (39.2 אוברים) | 14 |
| 9 | 2007 | איי הודו המערבית איי הודו המערבית | קנזינגטון אובל, ברידג'טאון | **אוסטרליה אוסטרליה** 281/4 (38 אוברים) | ניצחון ב-53 ריצות (על פי שיטת D/L) (פירוט) | סרי לנקה סרי לנקה 215/8 (36 אוברים) | 16 |
| 10 | 2011 | בנגלדש בנגלדש הודו הודו סרי לנקה סרי לנקה | אצטדיון ואנקהדה, מומבאי | **הודו הודו** 277/4 (48.2 אוברים) | ניצחון ב־6 שערים (פירוט) | סרי לנקה סרי לנקה 274/6 (50 אוברים) | 14 |
| 11 | 2015 | אוסטרליה אוסטרליה ניו זילנד ניו זילנד | אצטדיון הקריקט של מלבורן, מלבורן | **אוסטרליה אוסטרליה** 186/3 (33.1 אוברים) | ניצחון ב־7 שערים (פירוט) | ניו זילנד ניו זילנד 183 ריצות, כל השחקנים נפסלו (45 אוברים) |
| 12 | 2019 | אנגליה אנגליה ויילס ויילס | לורדס, לונדון | **אנגליה אנגליה** 241 ריצות, כל השחקנים נפסלו (50 אוברים) 15/0 (סופר אובר) 24 רביעיות, 2 שישיות | הסתיים בשוויון (אנגליה ניצחה בזכות יתרון בספירת הגבולות) (פירוט) | ניו זילנד ניו זילנד 241/8 (50 אוברים) 15/1 (סופר אובר) 14 רביעיות, 3 שישיות | 10 |
| 13 | 2023 | הודו הודו | אצטדיון נרנדרה מודי, אחמדאבאד | **אוסטרליה אוסטרליה** 241/4 (43 אוברים) | ניצחון ב־6 שערים (פירוט) | הודו הודו 240 ריצות, כל השחקנים נפסלו (50 אוברים) |
| 14 | 2027 | דרום אפריקה דרום אפריקה זימבבואה זימבבואה נמיביה נמיביה |  |  |  |  | 14 |
| 15 | 2031 | בנגלדש בנגלדש הודו הודו |  |  |  |  | 14 |

### ארבע הראשונות

| דירוג | נבחרת | אלופה | סגנית | חצי גמר | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  אוסטרליה | 6 (1987, 1999, 2003, 2007, 2015, 2023) | 2 (1975, 1996) | 1 (2019) | 9 |
| 2 |  הודו | 2 (1983, 2011) | 2 (2003, 2023) | 4 (1987, 1996, 2015, 2019) | 8 |
| 3 |  איי הודו המערבית | 2 (1975, 1979) | 1 (1983) | 1 (1996) | 4 |
| 4 |  אנגליה | 1 (2019) | 3 (1979, 1987, 1992) | 2 (1975, 1983) | 6 |
| 5 |  סרי לנקה | 1 (1996) | 2 (2007, 2011) | 1 (2003) | 4 |
| 6 |  פקיסטן | 1 (1992) | 1 (1999) | 4 (1979, 1983, 1987, 2011) | 6 |
| 7 |  ניו זילנד | – | 2 (2015, 2019) | 7 (1975, 1979, 1992, 1999, 2007, 2011, 2023) | 9 |
| 8 |  דרום אפריקה | – | – | 5 (1992, 1999, 2007, 2015, 2023) | 5 |
| 9 |  קניה | – | – | 1 (2003) | 1 |

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **גביע העולם בקריקט** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של גביע העולם בקריקט (באנגלית)

* גביע העולם בקריקט, ברשת החברתית פייסבוק
* גביע העולם בקריקט, ברשת החברתית X (טוויטר)
* גביע העולם בקריקט, ברשת החברתית אינסטגרם
* גביע העולם בקריקט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים