# ערים תאומות

אלן ז'ופה, ראש העיר בורדו, עם ד"ר יחיאל לסרי, ראש העיר אשדוד, העיר התאומה של בורדו, בביקור בפארק בורדו באשדוד, אפריל 2013
גן ערים תאומות בחולון, ובו סמליהן של חולון וארבע הערים התאומות שלה. מימין לשמאל: ברלין-מיטה, גרמניה; דייטון, אוהיו; חולון, ישראל; סירן, צרפת; האן מונדן, גרמניה
שיתוף פעולה בתחום קידום החינוך בבניית מרכז חינוכי במודיעין-מכבים-רעות יחד עם אודינה שבאיטליה
שלט בעיר קרטיי, צרפת המציין את עריה התאומות ובהן, קריית ים
**ערים תאומות** היא התקשרות במסגרתה ערים במקומות מרוחקים זה מזה, הן גאוגרפית והן פוליטית, נקשרות זו בזו, תוך מתן דגש על אימוץ קשרים תרבותיים ואנושיים אחרים. ערים תאומות בדרך כלל (אם כי לא תמיד) חולקות מאפיינים דמוגרפיים דומים. לעיתים גם אזורים שלמים מחליטים על ברית "תאומוּת", למשל מחוז האינאן בסין ומחוז צ'ג'ו בקוריאה הדרומית. בפועל, הסכמי ערים תאומות בדרך כלל מוצאים ביטוי בחילופי סטודנטים כמו גם בשיתופי פעולה תרבותיים וכלכליים.

## אירופה

הנוהג של הסכמי ברית ערים תאומות התפתח באירופה לאחר מלחמת העולם השנייה, כאמצעי לחבר בין תושבי אירופה ולהביא להבנה טובה יותר בין העמים כמו גם לתמוך בפרויקטים חוצי-גבולות, מהם מרוויחים כל הצדדים. הרעיון, שהתפתח באירופה, אומץ מאז בכל העולם אם כי הוא עדיין בשיאו באירופה.

האיחוד האירופי תומך בהסכמי ערים תאומות. תוכנית לתמיכה כלכלית הונהגה בשנת 1989. בשנת 2003 הקציב האיחוד האירופי סכום של 12 מיליון אירו לכ-1,300 פרויקטים שכאלו.

## צפון אמריקה

תוכנית "ערים אחיות" ("Sister Cities") החלה בארצות הברית בשנת 1956 על ידי הנשיא דווייט אייזנהאואר. היא החלה כחלק מ"הליגה הלאומית של ערים" בארצות הברית, אך החל משנת 1967 הפכה לארגון עצמאי - **SCI** (ראשי תיבות של Sister Cities International), ארגון אזרחי ללא כוונת רווח שמטרתו לחזק את הקשר בין קהילות בארצות הברית ובשאר העולם כדי להגביר את שיתוף הפעולה הבינלאומי ברמה המוניציפלית, לפעול למען יצירת קשרים תרבותיים ופיתוח כלכלי.

בארצות הברית המונח המילולי "ערים תאומות" - "twin cities" - בדרך כלל מקובל בשימוש שונה: הכוונה לשתי ערים סמוכות גאוגרפית היוצרות גוש אורבני וגרעין למטרופולין משותף, לדוגמה: מיניאפוליס-סיינט פול, בלטימור-וושינגטון, דאלאס-פורט וורת'.

## ישראל

בישראל, תופעת הערים התאומות נרחבת. ערים רבות, כמו גם מועצות מקומיות ואזוריות, משקיעות מאמצים במציאת וטיפוח קשרים תרבותיים ואף מסחריים עם כמה שיותר ערים ומחוזות בעולם.

הערים בישראל שלהן מספר הערים התאומות הגבוה ביותר הן: חיפה (23), ראשון לציון (17), הרצליה ונתניה (16), רמת גן (15), אילת ובאר שבע (14), אשקלון ונהריה (13), אשדוד ובת ים (12), תל אביב, פתח תקווה, רמלה וטבריה (11), יקנעם עילית, עפולה, רעננה, גבעתיים, נוף הגליל (9) בית שמש וחדרה (8), קריית מוצקין (7), רחובות (7).

## ביקורת על התופעה

### קשרים סמליים בלבד

המודל הפך ממה שהיה אמור להיות (שיתוף פעולה עמוק) למערכת של קשרים רופפים, סמליים ולעיתים אמביוולנטיים. מחקר על ערים תאומות מתאר את הקשרים בין ערים רשמית מתקיימים כרשתות, זרמים ומערכות יחסים אבל בפועל הם לא אחידים ולעיתים שטחיים או סותרים.

### מנגנון בלי מדידה של תוצאות אמיתיות

מחקרים על ניהול מוניציפלי מראים בעיה חוזרת:

* אין כמעט מדדים ברורים להצלחה
* קשה להוכיח תועלת כלכלית או חברתית ישירה
* לעיתים ההחלטות לא מבוססות על הערכת עלות–תועלת מסודרת

שרבים מהקשרים אינם מנוהלים במסגרת אסטרטגית מספקת ואינם מוערכים כראוי לאורך זמן.

### רשת לא רציונלית ולא סימטרית

הקשרים לא נקבעים לפי קרבה גיאוגרפית או גודל עיר, אלא נוצרת רשת “לא סימטרית” של קשרים עם ריכוזיות גבוהה בערים מסוימות כלומר זה לא מודל “מתוכנן”, אלא מערכת היסטורית־אקראית יחסית.

### לא יציב לאורך זמן

בבריטניה למשל נמצא שקיצוצים תקציביים הובילו להיחלשות המודל,חלק מהרשויות הפסיקו קשרים (“quiet untwinning”) והשאלה “מה הערך הציבורי?” הפכה מרכזית. כלומר: כשהתקציב נבחן, הרבה קשרים לא מחזיקים מעמד.

## קישורים חיצוניים

* Sister Cities International
* מזל מועלם, ערים תאומות – סיבה לנסיעה, באתר הארץ, 29 ביוני 2002
* זיו ריינשטיין, ערים תאומות בישראל: ה"שִידֶך" שלנו עם העולם, באתר ynet, 9 בנובמבר 2012
* אור רביד‏, "מפעל מת": איך הפכו הערים התאומות לסוכנות נסיעות בחסות הארנונה?, באתר וואלה, 20 באוגוסט 2016
* אופיר האוזמן, הזוג המוזר: התאומות של הערים הישראליות, באתר ynet, 13 במרץ 2015

## הערות שוליים