Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# הפלישה הנורמנית לאירלנד

הפלישה הנורמנית לאירלנד|  |
| הציור "נישואי סטרונגבואו ואאויף" משנת 1854 מאת דניאל מקליז, המציג את הפלישה הנורמנית לאירלנד וכמו גם את נישואיהם של סטרונגבו, האנגלו-נורמני, לנסיכה האירית אאויף |
|
תאריכים |
1169–1175 (כ־6 שנים) |
|
מקום |
אירלנד |
|
תוצאה |
חוזה וינדזור הקמת אדנות אירלנד |
|

| הצדדים הלוחמים |
| --- |
|
ממלכת אנגליה הנורמנית צבאו של דרמוט מק'מורו שכירי חרב אנגלים וולשים | **ממלכות איריות:** ממלכת קונכט ממלכת לנסטר ממלכת מית' אוסריי ט'ומונד דזמונד ברייפניי איירגיאלה אולייד איילך **עיירות נורדיות-איריות**: ממלכת דבלין וקספורד ווטרפורד לימריק |
| מנהיגים |
|
הנרי השני סטרונגבואו דרמוט מק'מורו מוריס פיצג'רלד יו דה לאסי  |
רואידרי או'קאנהואר (או'קונור) טיגרנאן או'רורק דומנאל מור או'בריאן אסקל מק'ראגנייל  |

 |

**הפלישה הנורמנית לאירלנד** התרחשה באופן הדרגתי במהלך המאה ה-12 כאשר בסופה ממלכת אנגליה הנורמנית כבשה אזורים נרחבים מהאירים. באותה עת אירלנד הגאלית הייתה מורכבת ממספר ממלכות, כאשר היה מלך ששלט על כל המלכים בממלכות השונות. הפלישה הנורמנית סימנה את ההתחלה של מעל ל-800 שנות מעורבות אנגלית ישירה (ובהמשך בריטית) באירלנד.

במאי 1169 הגיעו שכירי חרב אנגלו-נורמניים לאירלנד, לבקשת המלך האירי המודח דרמוט מק'מורו (Dermot MacMurragh), אשר חתר להשיב את ממלכתו לשליטתו. התערבות צבאית זו זכתה לגיבויו של המלך הנרי השני מאנגליה והאפיפיור אדריאנוס הרביעי.

בקיץ 1170 הגיעו כוחות נורמנים נוספים בהנהגת ריצ'רד "סטרונגבו" מקלייר. במאי 1171 הצליחו כוחותיו של סטרונגבו להשתלט על דבלין ועל כל מחוז לנסטר, והחלו בפשיטות על ממלכות שכנות. באותו הקיץ המלך רואידרי או קונצ'ובאיר הוביל התקפה נגד הנורמנים אשר כשלה. באוקטובר 1171 הגיע לאירלנד המלך הנרי השני עם כוחות צבא גדולים, כדי לבסס את השליטה הן על האנגלו-נורמנים והן על האירים. הנורמניים העבירו את הבעלות על האזורים הכבושים לידי הנרי השני. מלכים איריים רבים שיתפו פעולה עם הנרי השני, מתוך תקווה שהוא יבלום את ההתפשטות הנורמנית באירלנד. לאחר עזיבתו של הנרי ב-1172, נמשכה ההתפשטות הנורמנית ומתקפות הנגד האיריות.

באמנת וינדזור מ-1175 הוכר שהנרי השני ימלוך של השטח הכבוש, ורואידרי ימלוך על יתר האזורים של אירלנד. עם זאת, האנגלו-נורמנים המשיכו לפלוש למלכות האיריות, והאירים המשיכים לתקוף את האנגלו-נורמנים. ב-1177 החליט הנרי השני לאמץ מדיניות חדשה - הוא הכריז על בנו ג'ון כשליט של כל אירלנד, ואישר לנורמנים לכבוש עוד אדמות. השטח שנכבש הפך ל"אדנות אירלנד" והפך לחלק מממלכתו. ההצלחה של הפלישה מיוחסת למספר גורמים, בהם העליונות הצבאית של הנורמנים, אשר נהגו לבנות טירות באזורים אותם הם כבשו, העובדה שהאירים לא היו מאוחדים נגד הפולשים, ובשל תמיכת הכנסייה הקתולית בהתערבותו של הנרי השני בסכסוך.

## קישורים חיצוניים

* אירלנד, היסטוריה, כיבוש אנגלי, 1186-1166, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# הניב הריפוארי

הניב הריפוארי
Ripoarisch|
מדינות |
גרמניה, הולנד, בלגיה  |
|
דוברים |
250,000 (נכון ל־1997)  |
|
כתב |
אלפבית לטיני  |
|
משפחה |
שפות הודו-אירופיות
שפות גרמאניות
גרמאנית מערבית
גרמאנית עלית
**הניב הריפוארי** |
|
קוד שפה |
ksh  |
|
ראו גם | **שפה • כתב • רשימת שפות** |
|   |

ה**ריפּוארית** או **הניב הריפּוארי** או **ריפוארי פרנקוני** (בניב: **Ribuarisch**, בגרמנית: **Ripuarisch, ripuarische Mundart, ripuarischer Dialekt**) הוא קבוצת ניבים גרמניים, חלק מקבוצת השפות המערב-מרכז גרמניות.
הניבים הריפואריים יחד עם הפרנקונית של המוזל (הכוללת את השפה הלוקסמבורגית) כלולים במשפחת הניבים המרכז פרנקוניים וכן לרצף הלשוני של השפות הרנאניות עם השפות הפרנקוניות התחתיות.
מדברים בו בריינלנד (רנאניה) מתחת לקו בנראט (Benrath) - מצפון-מערב לדיסלדורף, קלן ואאכן במערב ועד לוואלדברל (Waldbröl) במזרח.
שטח תפוצת הניב כוללת גם את החלק הצפוני של קהילת הגרמנים בבלגיה וגם הגבול הדרומי של מחוז לימבורג בהולנד, במיוחד קרקראדה (קירכרואה).

## השם

שם הניב מקורו בפרנקים הריפוארים (הפרנקים של ארץ הריין) שהתיישבו באזור החל מהמאה הרביעית.

## סוגי ניב ריפוארי

הנציג הידוע ביותר מתוך קבוצה זו הוא "קלש" (Kölsch) , הניב המקומי של העיר קלן. הניבים השייכים לקבוצה הריפוארית כמעט תמיד קוראים לעצמם "פלאט" (Platt), כמו למשל, "אכר פלאט" (Öcher Platt) המדובר בעיר אאכן, איישווילה פלאט (Eischwiele Platt) של תושבי אשווילר, קירכראדס פלאט (Kirchröadsj Platt) של תושבי קרקראדה, בוכזר פלאט (Bocheser Platt) של תושבי בוכולץ, בנש פלאט (Bönnsch Platt) של תושבי בון.

מעל מאה ניבים ריפואריים קשורים באופן בלעדי לכפר או עיירה אחת ספציפית. בדרך כלל ישנם הבדלים קטנים בין הניבים השכנים (אם כי המקומיים מבחינים בהם בקלות) ונעשים גדולים יותר כשמדובר בניבים רחוקים יותר מבחינה גאוגרפית.

ההבדלים בין הניבים ממופים במפת איזוגלוסות המשקפים מעתקי הגאים אופייניים הידועים כ"מעתק העיצורים של הגרמנית העילית" או "מעתק ההגאים הגרמאני השני".

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **הניב הריפוארי** בוויקישיתוף
# נורן

נורן
|
מדינות |
הממלכה המאוחדת  |
|
אזורים |
איי שטלנד, אורקני, קייטנס |
|
דוברים |
נכחדה במאה ה-19 |
|
כתב | אלפבית לטיני, Younger Futhark  |
|
משפחה |
הודו-אירופית
גרמאנית
צפונית
סקנדינבית מערבית
**נורן** |
|
לאום |
אין |
|
מוסד |
אין |
|
קוד ISO 639-3 | nrn  |
|
ראו גם | **שפה • כתב • רשימת שפות** |
|   |

מפה המתארת את מרחב התפוצה ההיסטורי של שפת הנורן (Norn), שכיום מוגדרת כשפה נכחדת
**נוֹרְן** (**Norn**) היא שפה נכחדת מקבוצת השפות הגרמאניות של משפחת השפות ההודו-אירופיות, אשר הייתה מדוברת באיי שטלנד, באיי אורקני ובקייטנס שבסקוטלנד.

לאחר שנורווגיה העבירה את השליטה על האיים לידי סקוטלנד במאה ה-15, הוחלפה הנורן בהדרגה על ידי הסקוטית.

## היסטוריה

התיישבות נורדית באיים החלה כנראה בתחילת המאה התשיעית לספירה. הסברה היא שאותם מתיישבים הגיעו בכמויות גדולות מאוד, ככל הנראה מהחוף המערבי של נורווגיה. השם "שטלנד" מגיע מנורדית עתיקה ומזכיר בצורתו שמות של מקומות בצפון-מערב נורווגיה. לעומת זאת, מרמז אוצר המילים הנורני על קשרים עם המחוזות הדרומיים יותר של נורווגיה.

אורקני ושטלנד נשבעו אמונים למלך ג'יימס השלישי בשנים 1468 ו-1469, בהתאמה, וההחלפה של נורן בסקוטית מיוחסת בעיקר לשבועות האמונים הללו. עם זאת, שקיעתה של הנורן באורקני החלה ככל הנראה ב-1379, כשרוזנות אורקני הועברה לידיו של שבט סינקלייר. בשטלנד השינוי החל מאוחר יותר, אבל עד סוף המאה ה-15 היו שני האיים דו-לשוניים. עם זאת, התהליך שבו עקפה הסקוטית את הנורן בתור השפה המדוברת הראשית באיים לא היה מהיר, ורוב הילידים באורקני ושטלנד דיברו כנראה נורן כשפה ראשונה עד סוף המאה ה-16 ותחילת המאה ה-17, בהתאמה.

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# אנגלו-אמריקה

אנגלו-אמריקה|  |
|
שטח |
18,527,553.6 קמ"ר |
|
אוכלוסייה |
354,335,567 נפש |
|
מדינות |
14 מדינות ועוד 9 שטחים תלויים |
|
אזור זמן |
UTC-4 עד UTC-10 |

**"אנגלו אמריקה"** (באנגלית: **Anglo-America**), או "אמריקה האנגלית", היא כינוי לאזור גאוגרפי-תרבותי ביבשת אמריקה, שבו השפה והתרבות השלטת היא אנגלית, בניגוד לאמריקה הלטינית שם התרבות והשפה השלטת הן שפות רומאניות (בעיקר ספרדית, פורטוגזית וצרפתית). מרבית מדינות אזור זה שייכות לחבר העמים הבריטי כביטוי לשלטון הכס הבריטי ההיסטורי עליהן.

## מדינות אנגלו-אמריקה

המדינות הבאות משתייכות לאזור אנגלו-אמריקה:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **צפון אמריקה ברמודה ברמודה (בריטניה)
* קנדה קנדה
* ארצות הברית ארצות הברית

**דרום אמריקה איי פוקלנד איי פוקלנד (בריטניה)
* גיאנה גיאנה
* איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים (בריטניה)
 | **מרכז אמריקה בליז בליז

**הקאריביים איי הבתולה של ארצות הברית איי הבתולה של ארצות הברית (ארצות הברית)
* אנגווילה אנגווילה (בריטניה)
* אנטיגואה וברבודה אנטיגואה וברבודה
* איי בהאמה איי בהאמה
* ברבדוס ברבדוס
* איי הבתולה הבריטיים איי הבתולה הבריטיים (בריטניה)
 | * איי קיימן איי קיימן (בריטניה)
* דומיניקה דומיניקה
* גרנדה (מדינה) גרנדה
* ג'מייקה ג'מייקה
* מונטסראט מונטסראט (בריטניה)
* סנט קיטס ונוויס סנט קיטס ונוויס
* סנט לוסיה סנט לוסיה
* סנט וינסנט והגרנדינים סנט וינסנט והגרנדינים
* טרינידד וטובגו טרינידד וטובגו
* איי טורקס וקאיקוס איי טורקס וקאיקוס (בריטניה)
 |

## קישורים חיצוניים

* אנגלו-אמריקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# טריוויה

**טריוויה** הם פריטי מידע, לרוב לא חשובים במיוחד. לפעמים מציין המונח ידע כללי.

מקור המילה באנגלית, כגזירה לאחור של שם התואר "טריוויאלי". מוצאה של המילה "טריוויאלי" מן השם הלטיני "טריוויום" ("שלוש דרכים"), הקבוצה הראשונה והפחות חשובה מבין שבע האומנויות החופשיות – דקדוק, רטוריקה ולוגיקה (ארבע האחרות, אריתמטיקה, גאומטריה, מוזיקה ואסטרונומיה נקראו קוואדריוויום).[דרוש מקור]

חידוני טריוויה מתקיימים באמצעי התקשורת השונים: בעיתונים, ברדיו ובטלוויזיה, ובהם נדרשים המתחרים לענות על שאלות טריוויה המוצגות להם.

## קישורים חיצוניים

* נתנאל שלומוביץ', אנחנו מכורים לשעשועוני טריוויה. המדע מנסה להסביר את הסיבה לכך, באתר הארץ, 13 באוגוסט 2020

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החברה ובנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# דיילי מירור

Daily Mirror
The Daily Mirror|  |
|  |
|
מדינה |
הממלכה המאוחדת  |
|
מערכת |
לונדון, אנגליה |
|
פורמט |
טבלואיד  |
|
תקופת הפעילות |
1903–הווה (כ־123 שנים)  |
|
תוכן |
|
סוגה |
חדשות |
|
שפה |
אנגלית |
|
ISSN |
0307-0204 |
|
בעלי תפקידים |
|
מו"ל |
טרינטי מירור  |
|
בעלים |
טרינטי מירור |
|
עורך |
לויד אמבלי |
|
שידור והפצה |
|
תדירות |
יומי |
|
תפוצה |
1,058,488 (ינואר 2013) |
|
 |
|   |

**דיילי מירור** (באנגלית: **Daily Mirror**, מראה יומית) הוא עיתון בריטי אשר הוקם בשנת 1903.

## היסטוריה

### השנים הראשונות

העיתון הוקם על ידי אלפרד הרמסוורת' ב-2 בנובמבר 1903 ומחירו היה פני אחד בלבד. העיתון היה אמור להיות עיתון עבור נשים אך לא זכה להצלחה עם יציאתו. לאחר מכן מינה ארמסוורת' את המילטון פייף לעורך הראשי וכל הנשים שעבדו בעיתון פוטרו. העיתון הכיל הרבה תמונות והשם שונה ל-"The Daily Illustrated Mirror" ונשאר כך במשך שלושה חודשים עד החזרה לשם המקורי. מחיר העיתון ירד לחצי פני ומתחת לכותרת הראשית שונה הכיתוב שאומר שהעיתון מיועד גם לנשים וגם לגברים.

המיתוג החדש עבד כך שעד גיליון מספר 92 תפוצת העיתון הייתה 120 אלף עותקים ועד גיליון 269 עלתה התפוצה ל-200 אלף עותקים. בתוך עשר שנים הגיע העיתון לתפוצה של כחצי מיליון עותקים. אלפרד מכר את העיתון לאחיו הרולד בשנת 1913. ב-1917 עלה המחיר חזרה לפני. ב-1919 מכר העיתון מעל מיליון עותקים ביום דבר שהפך אותו לעיתון הכי נמכר.

### הצלחה מסחרית

באמצע שנות השלושים סבל העיתון מפגיעה במכירות עם עלייתם של עיתונים חדשים כמו הדיילי אקספרס. עם אחיינו של הרולד כמנהל הכספים וגאי ברתמילו כעורך הראשי שינה העיתון את תדמיתו מעיתון שמרני המיועד למעמד הבינוני, לעיתון חופשי המיועד למעמד הפועלים. בשנת 1937 הוכנסה לעיתון רצועת קומיקס. בשנת 1939 נמכר העיתון בלמעלה מ-1.4 מיליון עותקים ביום.

במהלך מלחמת העולם השנייה העיתון כמעט הועמד בפני סכנת סגירה אך הצליח להישאר יציב גם במהלך הבחירות לאחר המלחמה ועד סוף שנות הארבעים עלתה התפוצה ל-4.5 מיליון עותקים ביום.

ב-1960 רכשה הנהלת העיתון את העיתון הדיילי הרלד ולאחר חשש ההנהלה מתחרות על הקוראים הושק העיתון מחדש בשנת 1964 בשם הסאן. לאחר שהעיתון לא הצליח להשיג קוראים הוא נמכר לאיש העסקים רופרט מרדוק. מרדוק השיק את העיתון מחדש והשיב מלחמה למירור עם גדילת התפוצה בקצב מהיר.

### התדרדרות העיתון

ב-1978 עקף הסאן את כמות הקוראים של המירור והעיתון נמכר לרוברט מקסוול. לאחר מותו של מקסוול ב-1991 הפך דייוויד מונטגומרי למנכ"ל קבוצת מירור. משנת 1995 עד 2004 היה פירס מורגן העורך הראשי של העיתון. במהלך תקופה זו עבר העיתון כמה שערוריות ואחת מהן הייתה כאשר פרסם הדיילי טלגרף שמורגן קנה מניות בחברת מחשבים מסוימת הרבה לפני שטור עצות במירור ייעץ לציבור על החברה הזו. מורגן פוטר מהעיתון ב-14 במאי 2004 לאחר שפרסם במירור תמונות של אסירים עיראקים העוברים התעללות מחיילים בצבא הבריטי. לאחר מכן הוכחו התמונות כמזויפות והעיתון פרסם התנצלות רשמית בשער הראשי של העיתון.

### העיתון כיום

בשנת 2004 התמנה ריצ'רד וואלש לעורך העיתון. ב-30 במאי 2012 הודיע העיתון של מיזוג העיתון היומי הדיילי מירור עם העיתון של יום ראשון הסאנדיי מירור לעיתון אחד. וואלש וטינה וויבר, שני העורכים הראשיים פוטרו והעורך של העיתון המשותף הוא לויד אמבלי.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **דיילי מירור** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של דיילי מירור (באנגלית)
* דיילי מירור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

* דיילי מירור, ברשת החברתית X (טוויטר)
* דיילי מירור, באתר רדיט
# ספינת אם (יצירה מוזיקלית)

ספינת אם
Mothership|
מידע כללי |
| --- |
|
סוג יצירה |
יצירה תזמורתית |
|
מלחין |
מייסון בייטס |
|
יצירה וביצוע |
|
תאריך יצירה |
2011 |
|
פרסום והקלטה |
|
תאריך פרסום |
20 במרץ 2011 |
|
מאפיינים טכניים |
|
משך היצירה |
8:50 |
|
תזמור | * תזמורת סימפונית
* מוזיקה אלקטרונית
 |
|   |

**ספינת אם** (באנגלית: **Mothership**) היא יצירה מוזיקלית בתנועה אחת לתזמורת ואלקטרוניקה מאת המלחין האמריקאי מייסון בייטס. היצירה זכתה לבכורה עולמית ב-20 במרץ 2011 בבית האופרה של סידני על ידי התזמורת הסימפונית של יוטיוב בניצוחו של מייקל טילסון תומאס, ובהשתתפות סולני אלתור: פאולו קליגופולוס בגיטרה חשמלית, עלי בלו בכינור, סו צ'אנג בגוז'נג , וג'ון ברג'ס בגיטרה בס.

## הלחנה

המלחין דן ביצירה בהערות התוכנייה של התווים, וכתב: *"יצירת פתיחה אנרגטית זו מדמיינת את התזמורת כ'ספינת אם' שאליה 'עוגנים' מספר סולנים אורחים, המציגים ריפים (Riffs) קצרים אך וירטואוזיים על החומר התמטי של היצירה, מעל פיגורציה תזמורתית אלקטרו-אקוסטית גדושת אקשן"*.

הוא המשיך: *"היצירה עוקבת אחר מבנה של סקרצו עם טריו כפול (כפי שניתן למצוא, למשל, בסימפוניה השנייה של שומאן). לאורך ההיסטוריה, סקרצי סימפוניים משתעשעים עם מקצבי ריקוד באופן אנרגטי ומושך, כאשר קטעי ה'טריו' חוקרים זמנית אזורים מקצביים חדשים. היצירה חולקת קשר צורני עם הסקרצו הסימפוני, אך היא קמה לתחייה באמצעות צלילים מרעישים של המאה ה-21 – מקצבים של טכנו מודרני במקום מקצבי ואלס, למשל"*.

### תזמור

התזמור המקורי של "ספינת אם" נכתב עבור שני חלילים, פיקולו, קלרינט במי במול, שני קלרינטים, קלרינט בס , שני אבובים, קרן אנגלית, שני בסונים, קונטרה-בסון, ארבע קרנות יער, שלוש חצוצרות, שני טרומבונים, טרומבון בס, טובה, שלושה נגני כלי הקשה, מחשב נייד, טימפני, נבל, פסנתר וכלי קשת (כינורות, ויולות, צ'לואים וקונטרבסים).

עיבוד מאוחר יותר של היצירה לתזמורת כלי נשיפה שנעשה על ידי בייטס, נכתב עבור ארבעה חלילים, פיקולו, שני אבובים, קרן אנגלית, שני בסונים, קונטרה-בסון, קלרינט במי במול, ארבעה קלרינטים, שני קלרינטים בס, סקסופונים (סופרן, אלט, טנור, בריטון), ארבע חצוצרות, ארבע קרנות יער, שני טרומבונים, טרומבון בס, בריטון, טובה, נבל, פסנתר, ארבעה נגני כלי הקשה, לאנץ'-פאד, טימפני וקונטרבס.

## ביקורת

אנדרו דרוקנברוד מהפיטסבורג פוסט-גאזט הודה כי היצירה היא ככל הנראה לא עבודתו הטובה ביותר של בייטס, אך שהיא "מציגה לראווה את יכולתה של התזמורת להיות מכילה". דרוקנברוד הוסיף: "היצירה מהנה, ואין שום דבר רע בזה!"

## קישורים חיצוניים

* ספינת אם (בביצוע התזמורת הסימפונית של לונדון בניצוחו של מייקל טילסון תומאס), באתר יוטיוב

## הערות שוליים
# קיץ הקוד של גוגל

קיץ הקוד של גוגל
Google Summer of Code|  |
|  |
|
סוג |
אירוע חוזר  |
|
תקופת הפעילות |
2005–הווה (כ־21 שנים)  |
|
מייסדים |
סרגיי ברין, לארי פייג'  |
|
 |
|   |

**קיץ הקוד של גוגל** (באנגלית: **GSoC**, ראשי תיבות של:**Google Summer of Code**) היא תוכנית מענקים שנתית שעורכת חברת גוגל החל משנת 2005. סטודנטים המשתתפים בתוכנית מקבלים תשלום כדי לכתוב תוכנה כחלק ממיזם תוכנה חופשית. מקור השם הוא במחווה לקיץ האהבה ב־1967.

בתוכנית משתתפים מדי שנה כ־150 מיזמי תוכנה שונים. סטודנטים מגישים הצעות למיזמים. ההצעות צריכות להיות שיפורים ושינויים שאפשר לכתוב בזמן של כמה חודשים. המתאימות ביותר נבחרות. כל סטודנט מצוות למשתתף מנוסה מהמיזם ועובד איתו על המיזם. הסטודנט מקבל מענק של כ־4,500$ והמנחה (או המיזם) מקבל מענק של כ־500$. סך הכול משתתפים כ־1,000 סטודנטים שונים מדי שנה.

המיזם נותן לסטודנטים ניסיון בתכנות אמיתי במיזם מסדר גודל רציני. למיזמים הוא נותן מימון לשיפורים. מעל ל־75% הסטודנטים משלימים בהצלחה את המיזם שעליו עבדו[דרוש מקור]. בחלק מהמיזמים אחוזי הצלחה גבוהים מושגים על ידי כך שהסטודנטים המשתתפים הם כולם כבר אנשים שמראש מעורבים במיזם[דרוש מקור: לדוגמה: זה המצב בדביאן. אני בטוח שגם במיזמים אחרים. אני לא בטוח עד כמה זה טיפוסי].

## מיזמים דומים

בשל הצלחת התוכנית במשיכת משתתפים צעירים היו גופים דומים שפתחו תוכניות מענקים דומות. לעיתים מדובר על גופים שמפתחים תוכנות חופשיות שמסיבות שונות (לעיתים אף אי־הגשה בזמן של הטפסים) לא התקבלו לתוכנית של גוגל[דרוש מקור].

### לתלמידי תיכון

בעקבות הצלחת התוכנית, יזמה גוגל תוכנית דומה אך צנועה יותר לתלמידי תיכון בשנת 2010 - **Google Code-In**. בתוכנית השתתפו רק 14 מיזמים מנחים. התגמולים צנועים יותר (100$ להצלחה במשימה, אולם תלמיד יכול לנסות לעשות עד 5 משימות במקביל) ומשימות צנועות יותר, בהתאמה. התוכנית מתחילה בנובמבר ונמשכת שישה שבועות.

## ראו גם

* ערכים על תוכנות שפותחו או הורחבו בקיץ הקוד של גוגל

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **קיץ הקוד של גוגל** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של קיץ הקוד של גוגל (באנגלית)
* האתר של מיזם קיץ הקוד של גוגל
* האתר של מיזם Google Code In
* אודות מיזם התכנות לתיכון, באתר בית הספר למדעים במודיעין
* קיץ הקוד של רובי - מיזם דומה של שפת Ruby בשנת 2010

## הערות שוליים
# אנדרואיד קיטקט

אנדרואיד קיטקט
Android KitKat|  |
|  |
| אנדרואיד 4.4.2 על טלפון נקסוס 5 |
|
מפתח |
גוגל |
|
מחזור חיים |
1 באוקטובר 2013 – הווה (12 שנים)  |
|
גרסה אחרונה |
4.4.4 ב־7 ביולי 2014 |
|
סוג רישיון |
רישיון אפאצ'י, הרישיון הציבורי הכללי של גנו  |
|
מנהל חבילות | APK  |
|
פלטפורמות | ARM, ארכיטקטורת MIPS, x86  |
|
אתר אינטרנט |
 |
|
→ אנדרואיד ג'לי ביןאנדרואיד לוליפופ ← |
|   |

**אנדרואיד קיטקט** (באנגלית: **Android KitKat**) הוא שם הקוד למערכת ההפעלה למכשירים ניידים אנדרואיד, והגרסה ה-11 של אנדרואיד. היא נחשפה ב-3 בספטמבר 2013, והתמקדה בעיקר באופטימיזציה של מערכת ההפעלה, לשיפור הביצועים במכשירים עם משאבים מוגבלים.

נתונים סטטיסטיים שהפיקה חברת גוגל במאי 2019, מצביעים על כך ש-6.9% ממכשירי האנדרואיד בעלי גישה ל-Google Play מריצים את גרסת קיטקט.

## שם

אנדרואיד 4.4, "**קיטקט**" הוכרזה רשמית ב-3 בספטמבר 2013. הגרסה כונתה באופן פנימי גם בשם "פאי לימון"; ג'ון לגרלינג, מנהל שותפויות אנדרואיד וצוותו, החליטו לשנות את השם בטענה כי "מעט מאוד אנשים באמת מכירים את הטעם של פאי לימון". בקבוצה כיוונו לשם "כיפי ובלתי צפוי" ובין היתר הגיעו לשם "KitKat". לגרלינג התקשר לנציג חברת נסטלה, שהיא הבעלים של המותג ומייצרת את הממתק (מחוץ לארצות הברית, בה הוא מיוצר על ידי חברת הרשי ברישיון). השניים הגיעו עד מהרה לעסקה ראשונית לשיתוף פעולה לקידום מכירות, ובהמשך הושלמה בפגישה בקונגרס העולמי של מובייל בפברואר 2013. השותפות לא נחשפה באופן פומבי, ודאי שלעובדי גוגל ומפתחי אנדרואיד אחרים (שהמשיכו לכנות את הגרסה בשם "פאי לימון").

כחלק ממאמצי הקידום של הגרסה, יוצרו טבלאות קיטקט בצורת הרובוט של אנדרואיד, בעוד הרשי שמייצרת את החטיף בארצות הברית ניהלה תחרויות לזכייה במחשבי לוח מדגם נקסוס 7 ובאשראי לקנייה בחנות Google Play.

מכשיר הנקסוס 5, שפותח על ידי LG, נחשף ב-30 בספטמבר 2013, כמכשיר ההשקה של אנדרואיד קיטקט.

אנדרואיד קיטקט נתמכה עד אוקטובר 2017 על ידי גוגל, שסיפקה עדכוני אבטחה.

## פיתוח

### חוויית משתמש

הממשק צמצם עוד יותר את מראה ממשק Holo שהוצג בגרסה 4, והחליף את המקרים של גוונים כחולים לאפור ולבן (לדוגמה בשורת המצב). האפליקציות יכולות להשתמש במצב שקוף ולהראות את סרגל הניווט, או להפעיל מצב של מסך מלא (מצב Immersive) ולהסתירם לחלוטין. המשגר קיבל גם כן מראה חדש, עם יישום סרגל הניווט השקוף והחלפת הרקע השחור במגירת היישומים ברקע שקוף. בנוסף, לחצני התפריטים המוצעים תמיד נראים לעין, גם במכשירים עם מקש הניווט "תפריט" שהוצא משימוש. בתפריט ההגדרות, יכולים עתה המשתמשים לציין יישום ברירת מחדל ואפליקציות לשליחת טקסט.

במכשירים במלאי, הוסרו אפליקציות המסרים וה-Studio; הראשונה הוחלפה על ידי Google Hangouts, התומכת ב-SMS. כמו כן, אפליקציית גלריה AOSP הוחלפה ב-Google+ Photos.

## ראו גם

* אנדרואיד לוליפופ
* אנדרואיד פאי

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אנדרואיד קיטקט** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של אנדרואיד קיטקט

## הערות שוליים

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **גרסה קודמת**:  **אנדרואיד 4.1** | **אנדרואיד קיטקט** 2013 | **גרסה עוקבת**: **אנדרואיד 5.0** |
# Wear OS

Wear OS
|  |
|  |
|
מפתח |
חברת גוגל  |
|
משפחה |
מערכת הפעלה דמוית יוניקס |
|
סוג רישיון |
רישיון אפאצ'י  |
|
פלטפורמות | ARM, ארכיטקטורת MIPS, x86  |
|
אתר אינטרנט |   |
|   |

הסמליל של Android Wear, השם הקודם של מערכת ההפעלה**Wear OS** (ידועה גם בשם **Wear OS by Google,** ובעבר כ־**Android Wear**) היא גרסה של מערכת ההפעלה אנדרואיד המיועדת לשעונים חכמים ולמוצרים לבישים. על ידי התאמה לטלפונים ניידים שמריצים אנדרואיד גרסה 4.4 ומעלה, או iOS גרסה 9.3 ומעלה עם תמיכה מאפליקציית ההתאמה של גוגל, Wear OS.

Wear OS תומכת בקישוריות בלוטות', Wi-Fi, 3G ו-LTE, כמו גם במגוון תכונות ויישומים. סגנונות פנים של שעונים כוללים עגולים, מרובעים ומלבניים. היא נתמכת על ידי מגוון רחב של שעונים חכמים המיוצרים על ידי חברות שונות, ובהן LG אלקטרוניקה, מוטורולה, Fossil, שיאומי ואחרות.

## ראו גם

* Android TV

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **Wear OS** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של Wear OS (באנגלית)

* Wear OS, ברשת החברתית X (טוויטר)
* Wear OS, הבלוג הרשמי

 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# Carbon (שפת תכנות)

Carbon|  |
|
תאריך השקה |
27 באפריל 2020  |
|
מתכנן |
צ'נדלר קרות' |
|
מפתח |
חברת גוגל |
|
הושפעה על ידי | C++, Go (שפת תכנות), ראסט (שפת תכנות)  |
|
רישיון |
אפאצ'י 2.0  |
|
סיומת | `carbon.` |
|
 |
|   |

**Carbon** היא שפת תכנות ניסיונית שעוצבה על ידי חברת גוגל. צ'נדלר קרות' הציג אותה לראשונה בכנס CppNorth, ביולי 2022.

## מטרות

מבנה השפה דומה לשפת ++C, אך היא נוצרה כדי לתקן חלק מחסרונותיה. המטרות העיקריות של השפה כוללות קריאות של הקוד ותאימות עם ++C, בניגוד לשפות אחרות המבוססות על ++C כמו ראסט. שינויים לשפה יוחלטו על ידי מובילי הפיתוח שלה.

## מימוש תוכנית !Hello, World בשפת Carbon

```
package Sample api;

fn Main() -> i32 {
 Print("Hello, World!");
 return 0;
}

```

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של Carbon

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# נוטו (גופן)

| **Noto** |
| --- |
|  דוגמאות לשימוש בגופן |
| **קטגוריית הגופן** | גופן עם תג (סריף), גופן ללא תג |
| **הוזמן על ידי** | גוגל |
| **תאריך פרסום רשמי** | 2013 |
| **רישיון** | רישיון אפאצ'י (2013–2015) OFL (2015–הווה) |
| **ארץ מקור** | ארצות הברית ארצות הברית |

**נוטו** (באנגלית: **Noto**) הוא משפחת גופנים של גוגל, המיועדים לשימוש בכמה שיותר שפות שונות. גופני "נוטו" כולל בסך הכל יותר מ־60,000 תווים. נכון ליולי 2014, 96 גופנים כבר היו זמינים להורדה. הוא מכיל גם אמוג'ים. סמלים אלה משמשים שרתים רבים של גוגל.

השם נוטו הוא למעשה "No Tofu", כאשר "טופו" הוא הכינוי שניתן למלבנים הריקים שמופיעים בגופנים מסוימים כאשר משתמשים בשפה שאינה נתמכת בהם.

הגופן שוחרר תחת רישיון אפאצ'י ורישיון "SIL Open Font", המאפשר שימוש חופשי בגופן.

noto תוכננה לתמוך בכל הכתבים על פי יוניקוד כדי להשיג הרמוניה ויזואלית גלויה בין שפות וכתבים מרובים. למשל, כפי ש "Open Sans" בא מהגופן "Droid".

באפריל 2021 עבר הגופן עדכון, והופצה גרסה חדשה לעברית, שעיצב הטיפוגרף הישראלי בן נתן, והיא בשימוש במוצרי גוגל כגון המפות ולוח השנה. הגרסאות העבריות של Noto כוללות גרסת סריף, גרסת סנס סריף, וגרסת כתב רש"י.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **נוטו** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של נוטו (באנגלית)

* אתר האינטרנט הרשמי של נוטו (באנגלית)
* גופני Noto (להורדה) (באנגלית)
* Noto ב-Github (באנגלית)

## הערות שוליים
# Google Drawings

Google Drawings|  |
|
מפתח |
חברת גוגל  |
|
מערכת הפעלה | Chrome OS, דפדפן  |
| docs.google.com/drawings |
|   |

**Google Drawings** היא תוכנת דיאגרמות, הנכללת כחלק מחבילת יישומי האינטרנט החינמיים Google Docs Editors שמציעה גוגל. החבילה כוללת גם את Google Docs, גוגל שיטס, Google Forms,‏ Google Sites וגוגל קיפ. התוכנה Google Drawings זמינה כיישום רשת וכיישום מחשב ב-Chrome OS של גוגל. האפליקציה מאפשרת ליצור ולערוך באינטרנט תרשים זרימה, תרשים ארגון, שרטוט מסכים, מפת חשיבה, מפת מושגים וסוגים נוספים של תרשים, תוך שיתוף פעולה בזמן אמת עם משתמשים נוספים.

ניתן לייבא תמונות מהמחשב או מן האינטרנט, וכן להוסיף צורות, חצים, שרטוטים חופשיים וטקסט מתבניות מוגדרות מראש. ניתן להזיז עצמים, לשנות את גודלם ולסובב אותם. התוכנה מאפשרת גם פעולות עריכה בסיסיות בתמונות, ובהן חיתוך, החלת מסיכות והוספת מסגרות. בין היתר, הכלי תומך ביישור מדויק של רכיבים באמצעות קווי יישור, הצמדה לרשת (Snap to grid) וחלוקה אוטומטית שווה של אובייקטים. בשונה מחלק מהיישומים האחרים בחבילת Google Docs Editors, ל-Google Drawings אין דף בית ייעודי; ביקור בכתובת של Google Drawings יוצר מסמך חדש באופן ישיר.

ניתן לשלב שרטוטים שנוצרו ב-Google Drawings בתוך מסמכים, גיליונות או מצגות של גוגל. ניתן גם לפרסם אותם ברשת כתמונות או להורידם בפורמטים סטנדרטיים כגון JPEG, SVG, PNG או PDF.

## היסטוריה

Google Drawings הוצגה לראשונה ב-12 באפריל 2010 בשם "Google Docs Drawings".

ב-1 באוגוסט 2011 הודיעה גוגל שמשתמשים יוכלו להעתיק ולהדביק רכיבים גרפיים בין שרטוטים שונים ב-Google Drawings.

ב-7 בינואר 2019 הוסיפה גוגל אפשרות להטמיע קובצי Google Drawings בתוך מסמכי גוגל דוקס.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **Google Drawings** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של Google Drawings

## הערות שוליים