Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# הופעת אורח

**הופעת אורח** (באנגלית: **guest appearance**) היא הופעה קצרה של שחקן כדמות בסדרה או בסרט שהוא אינו חלק משמעותי מעלילתם אלא מופיע בהם באופן חד-פעמי בתפקיד לא משמעותי, לעיתים כביט או אפילו כניצב. הופעת אורח קיימת גם בתעשיית המוזיקה, כשזמר שאינו חלק מהרכב מסוים מופיע יחד איתו. לא תמיד יש גבול מובהק בין הופעת אורח לסתם תפקיד משני זניח. היו גם מקרים בהם שחקנים אורחים הפכו לחלק מהסרט או הסדרה.

המטרה העיקרית בהופעות אלה היא לגרום לעלייה בצפייה או בשמיעה של הסדרה, עקב ריבוי האוהדים או לעלייה ברמת המשחק של השחקים הוותיקים.

אין לבלבל בין הופעת אורח להופעת קמע, שבה הידוען המופיע – לא בהכרח שחקן, אלא גם פוליטיקאי, זמר, ספורטאי וכיוצא בזה – אינו נכנס לתוך דמות חדשה אלא מופיע בתפקיד עצמו. הבדל נוסף הוא שבהופעת אורח ניתן למופיע קרדיט על תפקידו (שניתן בדרך כלל בקרדיט אורחים), בעוד בהופעת קמע כמעט אף פעם אינה מזכה בקרדיט והמופיע אינו נמנה עם צוות השחקנים, אפילו אם הוא עצמו שחקן.

בתוכניות טלוויזיה, המונח משמש לעיתים בטעות עבור הופעה בתפקיד חד-פעמי או הופעה חוזרת בתפקיד שאינו ראשי.

בדרך כלל לאדם בתפקיד אורח ישנו קשר כלשהו או חשיבות מסוימת לנושא היצירה (למשל אחד מיוצרי הסרט המופיע בו, שחקן מסרט מקורי המופיע בסרט המשך, או אדם המופיע בסרט שבו אחת הדמויות מבוססות עליו). במקרים רבים, הופעת האורח נעשית בשביל קריצה למעריצים.

צורה נוספת שונה מהופעת האורח הרגילות, הן בתוכניות טלוויזיה בהם מתארחים אורחים מבחוץ באופן קבוע יחד עם מגישי התוכנית. תוכניות מסוג זה מכונות תוכנית אירוח כמו "The Tonight Show" ו"הדיילי שואו" ובישראל "סיבה למסיבה" ו"גב האומה".

## דוגמאות

* שחקנים רבים מופיעים בסרטי המשך בהם הם אינם מופיעים עלילתית. בדרך כלל מדובר בשחקנים ראשיים בסדרה, למשל: השחקן וין דיזל מופיע ב"מהיר ועצבני 3", השחקן ג'יימס פרנקו מופיע ב"כוכב הקופים: השחר" והשחקן ג'ף גולדבלום ב"עולם היורה 2".
* בקומדיות מצבים בהם העלילה לא מתקדמת מפרק לפרק, ישנם הרבה הופעות אורח של שחקנים חד-פעמיים. ביניהם: ב"סברי מרנן" הופיעו השחקנים האורחים כמו דור צויגנבום, תומר שרון, ציפי שביט ועוד ובסדרה "משפחה לא בוחרים" מופיעים אורי יניב, ניקי גולדשטיין ויעקב בודו. הופעות כאלה מתרחשות גם בסדרות נוספות, למשל: "פולישוק" (בהן מופיעים שחקנים אורחים כדביר בנדק, יובל סגל ואסי לוי). גם בסדרה "נשואים פלוס" בה אין הרבה הופעות אורח, הופיע השחקן מאט לה-בלאנק.
* גם בתוך תוכניות סאטירה טלוויזיוניות ישנם הופעות אורח בהם כמה שחקנים שאינם חלק מהצוות משחקים. ב"ארץ נהדרת" למשל ישנם מופיעים בקטעים בודדים השחקנים דודו ארז, מוני מושונוב ועדי אשכנזי (חלק מהשחקנים הרגילים היו בחלק מהעונות שחקנים אורחים כגון ליאת הר לב, אסי כהן או אורנה בנאי).

## ראו גם

* ניצב
* דמות חוזרת
* הופעת קמע

## קישורים חיצוניים
# שווי כוח הקנייה

**שווי כוח הקנייה** (באנגלית: **Purchasing Power Parity**, בראשי תיבות: **PPP**) של מטבע – הוא מדד אלטרנטיבי למדד של שער החליפין של המטבע. לשווי כוח הקנייה ישנם שימושים רבים, כגון בהשוואות בינלאומיות הנערכות בעת מדידת: תוצר, תוצר לנפש, צמיחה, מחירים, וכדומה.

## שער חליפין מול כוח קנייה

בהיות שער החליפין משקף רק את יחס המטבעות זה לזה בשוק המטבעות גרידא, אין הוא בהכרח משקף את כוח הקנייה האמיתי – בשוק המוצרים המקומי הכללי – של כל אחד מהמטבעות המושווים, ולכן אינו מבטיח השוואה בטוחה ביניהם; מאידך, שווי כוח הקנייה מאפשר השוואה מדויקת יותר בין מטבעות, שכן הוא מתבצע בעזרת הגדרת סל מוצרים בינלאומי כללי המשקף את הצרכים הכלכליים של בני אדם בעולם.

## דולר בין-לאומי

יחידת המטבע המקובלת בעולם שבה נמדד מחיר המחושב לפי שווי כוח הקנייה – נקראת: "דולר בין-לאומי". בשונה מהדולר האמריקאי – אשר כרגיל ערכו מוגדר בשוק המקומי בתור כמות יחידות המטבע המקומי המשולמות בשוק המקומי **בהתאם לשער החליפין המקומי עבור** דולר אמריקאי אחד, הרי שערכו של הדולר הבינלאומי מוגדר בשוק המקומי בתור כמות יחידות המטבע המקומי המשולמות בשוק המקומי **עבור "סל מוצרים" בינלאומי שעבורו משולם בשוק האמריקאי** דולר אמריקאי אחד.

שוויו של הדולר הבין-לאומי בשוק האמריקאי זהה תמיד לדולר האמריקאי. ביחס לשוק הישראלי, הוערך בשנת 2011 שוויו של הדולר הבין-לאומי על ידי קרן המטבע הבינלאומית בכשלושה שקלים ושני שלישים (בעוד שבהתאם לשער החליפין בישראל, שוויו של דולר אמריקאי היה אז כשלושה שקלים וארבע חמישיות); לעומת ישראל, אשר בה שער החליפין **מפחת** את ערכו של המטבע המקומי, יחסית לערכו לפי שווי כוח הקנייה, הרי שברוב מדינות האיחוד האירופי המצב הפוך באשר אל מטבע האירו המקומי שם (נכון לשנים האחרונות).

כאשר שער החליפין **מפחת** את ערכו של המטבע המקומי, הרי זה סימן שיוקר המחיה במדינה זול יותר (במקרה זה, בהשוואה לארצות הברית; זאת לעומת מדינות אירופה, שם יוקר המחיה יקר יותר ביחס לארצות הברית)

צמיחה המחושבת לפי שווי כוח הקניה – מתחשבת (בין השאר) באינפלציה – **במקום** בשינוי שבשער החליפין.

## חישוב שווי הקנייה

שווי כוח הקנייה בניסוחו המתמטי הוא קשר בין שיעור האינפלציה המקומית ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ) לבין שיעור האינפלציה הזרה ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 ) והשינויים בשער החליפין ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 ): WIKINIUM\_MATH\_PH\_6

בהנחה שהאינפלציה הזרה קבועה, יקבעו סימולטנית השינויים בשער החליפין והאינפלציה המקומית.

## ראו גם

* מדד ביג מק

## קישורים חיצוניים
# Freedom House

Freedom House| הסמל של הארגון |
|  |
|
התאגדות |
ארגון ללא כוונת רווח |
|
תחום |
מכון מחקר, צוות חשיבה |
|
שפה רשמית |
אנגלית |
|
מדינה | ארצות הברית ארצות הברית |
|
משרד ראשי |
וושינגטון די. סי. |
|
מיקום מטה הארגון |
1850 M Street NW, Suite 1100, וושינגטון די. סי. |
|
מייסדים |
ונדל וילקי, דורותי תומפסון, אלינור רוזוולט, רקס סטאוט  |
|
יושב ראש | Michael Abramowitz  |
|
אנשי מפתח |
ג'יין הרמן |
|
עובדים |
בערך 230 |
|
תקופת הפעילות |
31 באוקטובר 1941 – הווה (84 שנים) |
| freedomhouse.org |
|   |

**Freedom House** (בתרגום חופשי לעברית: **בית החופש**) הוא ארגון ללא כוונת רווח אמריקאי שהמטה שלו שוכן בוושינגטון די. סי. וידוע בפעילותו הפוליטית בתחומים כגון דמוקרטיה, חופש פוליטי וזכויות אדם. הארגון הוקם באוקטובר 1941 בידי ונדל וילקי, מועמדה של המפלגה הרפובליקנית לתפקיד נשיא ארצות הברית ב-1940, ואלינור רוזוולט, אשתו של נשיא ארצות הברית פרנקלין דלאנו רוזוולט. רוב המימון לארגון מגיע ממחלקת המדינה של ארצות הברית וממענקים ממשלתיים נוספים. בנוסף לכך, הארגון מקבל מימון מטעם מוסדות ואישים.

הארגון מפרסם את דו"ח חירות בעולם (Freedom in the World Report) מדי שנה. המטרה של הדו"ח היא לנסות ולהציג מדד כמותי לרמת הדמוקרטיה והחופש הפוליטי במדינות וטריטוריות שונות בעולם. הדו"ח מצוטט בידי חוקרים בתחומי הפוליטיקה, העיתונות והחקיקה. עם זאת, הארגון ספג ביקורת רבה על שימושו במדדי דמוקרטיה מסוימים.

משנות ה-70 עד שנות ה-2000, ביקורות רבות פורסמו נגד הארגון בשל הטייתו לכאורה לאינטרסים אמריקאים, עקב המימון שקיבל מטעם גורמי ממשל במדינה. אחרים ביקרו את המדדים שהארגון עושה בהם שימוש, שנכתבו בעיקר על ידי החוקר ריימונד גסטיל. ב-2018,. ה-National Review, מגזין שמרני-ליברטריאני-אמריקאי, כינו את הארגון "אנטי-שמרני".

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של Freedom House (באנגלית)

 מדיה וקבצים בנושא **Freedom House** בוויקישיתוף

* Freedom House, ברשת החברתית פייסבוק
* Freedom House, ברשת החברתית X (טוויטר)
* Freedom House, ברשת החברתית אינסטגרם
* Freedom House, ברשת החברתית LinkedIn
* Freedom House, סרטונים בערוץ היוטיוב
* Freedom House, ברשת החברתית Goodreads

## הערות שוליים
# דגל כווית

דגל כווית|  |
|
סוג הדגל |  דגל אזרחי ומדיני, דגל ימי לאומי |
|
יחס אורך/גובה |
1:2 |
|
הונף לראשונה |
7 בספטמבר 1961 |
|
קבלת מעמד רשמי |
24 בנובמבר 1961 |
|
מוטיבים עיצוביים |
צבעי הלאומיות הכלל-ערבית: שלושה פסים אופקיים ירוק-לבן-אדום, משולש קטום שחור בצד התורן |

**דגל כווית** אומץ ב-7 בספטמבר 1961 והונף באופן רשמי בפעם הראשונה ב-24 בנובמבר 1961.

מקורה של משמעות צבעי הדגל הוא בשיר של צאפי א-דין אל-האלי:

לבן הוא העבודה שלנו
שחור הם מאבקינו
ירוק הוא בתי האביב שלנו
אדום הוא עברנו
כמו כן אלו גם צבעי הלאומיות הכלל-ערבית

כללי הצגת הדגל:

* במאוזן: הפס הירוק צריך להיות עליון
* במאונך: הפס הירוק צריך להיות בצד ימין של הדגל

## ראו גם

* סמל כווית
* המנון כווית

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **דגל כווית** בוויקישיתוף
* דגל כווית, באתר דגלי העולם (באנגלית)
* דגל כווית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים ובנושא כווית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# התקופה המזוליתית

מיקרוליתים (להבוני צור מסותתים) מאתר מזוליתי בבלגיה
**התקופה המזוליתית** (מ-Mesolithic - ביוונית: μέσος - מזוס (אמצע), λίθος - ליתוס (אבן), דהיינו תקופת האבן התיכונה), היא מושג המשמש באירופה להגדרת התקופה הארכאולוגית שבין התקופה הפלאוליתית והתקופה הנאוליתית. כלומר, זו תקופת המעבר מאורח חיים של ציידים-לקטים נוודים לאורח חיים של חקלאים, היושבים בכפרי קבע. תחילת התקופה משתנה ממקום למקום אך מקובל ליחסה לתחילת תור ההולוקן, לפני כ-11,000 שנים.

זהו מושג מקביל מבחינות מסוימות למונח התקופה האפיפלאוליתית (התקופה שאחרי הפלאוליתית) בלבנט ובארץ ישראל, ובמקומות נוספים באגן הים התיכון. עם זאת, התקופה האפיפלאוליתית התחילה כ-10,000 שנים מוקדם יותר, עדיין בתור הפליסטוקן, והמעבר לכפרי קבע קדם-חקלאיים היה מודגש יותר (למשל התרבות הנאטופית של סוף התקופה האפיפלאוליתית בארץ ישראל).

השינוי האקלימי באירופה של המעבר מהפליסטוקן להולוקן הביא לשינוי בהרגלי התזונה: בתקופה זו התפתח הדיג כדי לספק את הצרכים הגדלים של האוכלוסייה ושינוי בכמות הציד. במקביל לגיוון המזון בציד חלה התפתחות משמעותית בהסתמכות על מזון מן הצומח. לקראת סוף התקופה הזו החל האדם מביית מיני צמחים.

במרבית האזורים, התקופה המזוליתית מאופיינת בכלי צור מורכבים קטנים. ציוד דיג, קרדומי אבן, וחפצי עץ כגון סירות קאנו וקשתות נמצאו בכמה אתרים. החל ייצור כלים מורכבים בעלי ידית שבה משובצים להבוני צור מסותתים – מיקרוליתים. המיקרוליתים שולבו בכלי ציד ודיג, וכלי צור אחרים דוגמת מרצעים ומגרדים שנוצלו לעיבוד החיות שניצודו או יצירת כלים אחרים.

## אתרים חשובים

עם האתרים המזוליתיים הראויים לציון נמנים:

* פרנצ'תי ביוון
* לפנסקי ויר בסרביה
* קרמונד, בית הוויק וסטאר קאר בממלכה המאוחדת

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **התקופה המזוליתית** בוויקישיתוף
* התקופה המזוליתית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* איאן סמפל, שן הבינה שגילתה צייד־לקט ספרדי תכול עיניים, באתר הארץ, 28 בינואר 2013
# JSTOR

JSTOR|  |
|
סוג |
ארגון  |
|
תקופת הפעילות |
1995–הווה (כ־31 שנים)  |
|
בעלות | Ithaka Harbors  |
| www.jstor.org |
|   |

**JSTOR** (מבוטא "ג'יי סטור", קיצור באנגלית עבור **Journal Storage**, בעברית: **מאגר כתבי עת**) הוא מסד נתונים מקוון שהוקם בשנת 1995, המכיל גרסאות אלקטרוניות של כתבי עת מדעיים רבים ומאגרי מידע אחרים. את מאגר המידע מפעיל ארגון ללא כוונת רווח שבסיסו בניו יורק ובאן ארבור שבמישיגן.

## אודות

בפני מנהלי ספריות אקדמיות עומדת הבעיה של טיפול בכמויות אדירות של כתבי עת שברשותם, שאחסונם וטיפול בהם עולה כסף ותופס מקום. על ידי העברת כתבי העת לפורמט דיגיטלי, אפשר לחסוך בטיפול בכתבי עת, ובה בעת לאפשר לחוקרים ולסטודנטים במוסד גישה אליהם.

כשהושק JSTOR בשנת 1995 הוא הכיל כעשרה כתבי עת בנושא היסטוריה וכלכלה, ופעל בשבע ספריות שונות. בסוף 2012 הכיל האתר כ-1,700 כתבי עת שונים, שבהם 8.2 מיליון מאמרים עם יותר מ-46 מיליון דפים. מנוע החיפוש של האתר מאפשר חיפוש בטקסט המלא של כל המידע המאוחסן בו. בנובמבר 2012 החל האתר לאחסן גם אלפי ספרים סרוקים.

הגישה למאמרים באתר מתאפשרת בעיקר דרך ספריות ואוניברסיטאות, אשר רוכשות רישיון בעבור משתמשיהן לארכיונים באתר (יותר מ-8,000 ארגונים רכשו רישיון כזה). כמו כן ניתן לרכוש באופן אישי גישה לכתב עת מסוים או למאמר. רוב כתבי העת מאפשרים גישה לגליונות בני כמה שנים ולא לגליונות העדכניים ביותר, כדי לשמור על מוטיבציה לרכוש את כתב העת וכך לא לאבד הכנסה. קרוב לחצי מיליון מאמרים באתר JSTOR, שזכויות היוצרים עליהם פגו, נפתחו לעיון חופשי. בנוסף, תוכנית בשם Register & Read מאפשרת רישום חופשי לאתר, שבמסגרתו מתאפשר עיון ביותר מ-5 מיליון מאמרים, במנות של לא יותר משלושה מאמרים בשבועיים. הסדר עם הספרייה הלאומית מאפשר גישה חופשית (לאחר רישום) למאמרים בעשרות כתבי עת עבריים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **JSTOR** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של JSTOR

* JSTOR, ברשת החברתית פייסבוק
* JSTOR, ברשת החברתית X (טוויטר)
* JSTOR, ברשת החברתית אינסטגרם
* JSTOR, ברשת החברתית LinkedIn
* JSTOR, סרטונים בערוץ היוטיוב
* JSTOR in 2012
* JSTOR, באתר OCLC (באנגלית)

## הערות שוליים
# וילאייט בגדאד

וילאייט בגדאד
ولايت بغداد| דגל |
|  |
|  |
|
ממשל |
|
משטר |
מונרכיה |
|
עיר בירה |
בגדאד |
|
גאוגרפיה |
|
יבשת |
אסיה |
|
היסטוריה |
| הקמה |
חוק הווילאייטים |
|
הקמה |
1864 |
| פירוק |
תבוסת האימפריה העות'מאנית במלחמת העולם הראשונה |
|
פירוק |
1918 |
|
ישות קודמת | האימפריה העות'מאנית איילט בגדאד |
|
ישות יורשת | עיראק (1921–1959) המנדט הבריטי על מסופוטמיה |
|   |

**וילאייט בגדד** (בטורקית עות'מאנית: **ولايت بغداد**) היה מחוז מנהלי מהרמה הראשונה (וילאייט) של האימפריה העות'מאנית במרכז עיראק המודרנית. הבירה הייתה בגדאד.

בתחילת המאה ה-20 היה על פי הדיווחים שטחו של 54,503 מילים רבועים (141,160 קילומטרים רבועים), בעוד שהתוצאות הראשוניות של המפקד העות'מאני הראשון של 1885 (פורסם בשנת 1908) מסרו כי האוכלוסייה מונה 850,000 נפש. דיוק נתוני האוכלוסייה נע בין "משוער" ל"סתם השערה" בהתאם לאזור שממנו נאספו.

## היסטוריה

בשנת 1869 מונה מידהט פאשא כמושל בגדד. הוא הרחיב את סמכות השיפוט העות'מאנית עד לעיירה אל-בידה, לאחר שביסס את סמכותו בנג'ד. בינואר 1872, קטר הוגדרה כקאזה תחת הסנג'אק של נג'ד. עם זאת, היחסים עם השלטונות העות'מאניים הפכו לעוינים הן באל-בידה והן בנג'ד, והובילו בסופו של דבר לקרב על אל-חג'בה, בו הובסו העות'מאנים.

## חטיבות מנהליות

 מפה המציגה את החטיבות האדמיניסטרטיביות של האימפריה העות'מאנית בשנת 1899, כולל הווילאייט של בגדאד והסנג'קים שלה.
סנג'קים או מחוזות הווילאייט:

סנג'אק מבגדאד, ארבעה אזורים| סנג'אק | כיום |
| --- | --- |
| סנג'ק בגדאד | בגדאד |
| Divaniye Sanjak | א-דיוואניה |
| סנג'ק כרבלא | כרבלא, Mesed-i-Hüseyin |
| סנג'ק נג'ד | יוני 1871 - 1875, אז חלק מווילאייט בצרה)  |

## מושלים

 משפחתו של המושל א-שאקיר אפנדי בבגדאד, 1901
מושליו הבולטים של הווילאייט:

* מידהט פאשא (מרץ 1869 - נובמבר 1871)
* גיריטלי שיריי פאשה

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **וילאייט בגדאד** בוויקישיתוף
## הערות שוליים
# סקילה (עונש מוות)

המדינות בהן סקילה ציבורית היא שיטה חוקית להוצאה להורג ונמצאת בשימוש
   המדינות בהן סקילה ציבורית היא שיטה חוקית להוצאה להורג אך לא נמצאת יותר בשימוש
   אזורים בהן סקילה ציבורית היא שיטה חוקית להוצאה להורג אך לא נמצאת יותר בשימוש
**סקילה** או **סקילה באבנים** היא שיטה להוצאה להורג באמצעות רגימת אדם כפות באבנים עד להמתתו.

הסקילה היא פעולת הריגה איטית, מכאיבה ומשפילה ביחס לשיטות הריגה אחרות. היא מתבצעת על ידי קבוצה של בני אדם באופן שבו לא ניתן לייחס את ההריגה לאדם מסוים.

קיימים הבדלים בין שיטות הסקילה בתקופות שונות ובין עמים ותרבויות שונים. בחלק מהתרבויות נוהגים לקבור את הנידון בבור עד למותניו או עד לחזהו כך שפלג גופו העליון יזדקר מהקרקע ויהיה חשוף לפגיעת אבנים שיושלכו אליו. בחלק מהתרבויות נהוג לקבוע את גודל האבנים שישמשו לסקילה בהתאם למהירות ההמתה הנדרשת. בחלק מהשיטות מנוהל תהליך הסקילה על ידי איש דת, שמפקח שהעונש יבוצע על פי הכללים. בחלק מהתרבויות נהוג להלביש את הנידון למוות בלבוש מסורתי.

## הסקילה ביהדות

מקושש העצים נסקל בידי ההמון. ציור מאת ג'יימס טיסו, סוף המאה ה-19

 ערך מורחב – **ארבע מיתות בית דין**

על פי ההלכה היהודית, אנשים העוברים עברות מסוימות נענשים בסקילה. לדוגמה: מחללי שבת חייבים סקילה על פי ההלכה. כך גם דינם של עובדי עבודה זרה, מכשפים, עוברי עברות אישות מסוימות וחוטאים נוספים. כך למשל נגזר דינו של מקושש העצים:

”וַיֹּצִיאוּ אֹתוֹ כָּל-הָעֵדָה אֶל-מִחוּץ לַמַּחֲנֶה וַיִּרְגְּמוּ אֹתוֹ בָּאֲבָנִים וַיָּמֹת כַּאֲשֶׁר צִוָּה ה' אֶת-מֹשֶׁה” (ספר במדבר, פרק ט"ו, פסוק ל"ו).

ושל עכן בן כרמי ומשפחתו בספר יהושע:

”וַיֹּאמֶר יְהוֹשֻׁעַ מֶה עֲכַרְתָּנוּ, יַעְכָּרְךָ ה' בַּיּוֹם הַזֶּה; וַיִּרְגְּמוּ אֹתוֹ כָל-יִשְׂרָאֵל, אֶבֶן, וַיִּשְׂרְפוּ אֹתָם בָּאֵשׁ, וַיִּסְקְלוּ אֹתָם בָּאֲבָנִים.” (ספר יהושע, פרק ז', פסוק כ"ה)

על פי המבואר במסכת סנהדרין, הסקילה היהודית מתבצעת בשלושה שלבים: בשלב הראשון הנידון נזרק ממקום גבוה; אם לא מת בכך, זורקים עליו אבן גדולה; ורק לאחר מכן, רוגמים אותו כל העדה באבנים.

יש לבצע את הסקילה כך שהמוות יהיה מהיר ויסב כמה שפחות צער לנסקל. לפי זה עיקר המשמעות של עונש הסקילה זה היותו של המעמד אירוע ציבורי שבו הציבור לוקח חלק בהוקעת החוטא. לפי הדעה המקובלת בין התנאים, סקילה היא העונש החמור ביותר בתורה. בהתאם לכך- עונש זה מגיע רק כאמצעי להוקעת חטאים חמורים במיוחד שפוגעים ביסודות העולם הערכי של התורה.

## הסקילה כיום

סקילה עודנה משמשת כשיטה חוקית להוצאה להורג בכמה שלטונות מוסלמיים ברחבי העולם: איראן, סומליה, קטר, מאוריטניה, ערב הסעודית, סודאן, תימן, פקיסטן ומחוזות מסוימים של ניגריה, מלזיה ואינדונזיה.

יחד עם זאת, רק באיראן וסומליה שיטה זו מתבצעת בפועל.

## ראו גם

* סקילתה של סוראיה M

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סקילה** בוויקישיתוף
## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# חומר חלקיקי

**חלקיקי חומר** (**Particulate Matter - PM**), הם שברים קטנים של חומר נוזלי או מוצק הנמצאים בגז או נוזל. יש להבדיל מונח זה מאירוסול, אשר מתייחס לחלקיקי חומר מוצק וגז יחדיו. מקורות חומר חלקיקי עשויים להיות טבעיים או מעשה ידי אדם. מקורות נפוצים הם פרחים (התורמים אבקנים), שרפות (בעיקר ממנועי דיזל), כרייה, בנייה (חול ומתכות) וסופות חול טבעיות.

המונח **PM10** מתאר את כמות החומר החלקיקי שקוטרו האירודינמי הוא קטן מ-10 מיקרומטר. המונח **PM2.5** מתאר את כמות החומר החלקיקי שקוטרו האירודינמי הוא קטן מ-2.5 מיקרומטר. אלו מדדים נפוצים לאיכות אוויר, עקב השפעותיהם הבריאותיות הרחבות. השפעות אילו כוללות שיעול וגירוי של קנה הנשימה ושל העיניים. ככל שהחלקיק גדול יותר, כך סכנתו פוחתת כיוון שהוא בעל סיכוי גדול יותר להיתפס על ידי האף או הגרון ולהיפלט בנשימה על ידי שיעול או להיבלע. גם בריכוזים נמוכים יחסית, מוגברות תופעות השיעול בחולי קצרת.

התקן הישראלי לחומר חלקיקי נשים (RSP - Respirable Particles) הוא 300 מיקרוגרם למטר מעוקב לשלוש שעות, 200 מיקרוגרם למטר מעוקב ליממה ו־75 מיקרוגרם למטר מעוקב לשנה. זאת לעומת התקן האמריקאי של 50 מיקרוגרם למטר מעוקב לשנה ו־150 מיקרוגרם למטר מעוקב ל-24 שעות.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **חומר חלקיקי** בוויקישיתוף
* חומר חלקיקי באתר אקו-ויקי
* פירוט באתר המשרד להגנת הסביבה(הקישור אינו פעיל)
* מידע נוסף באתר ה-EPA, הסוכנות להגנת הסביבה בארצות הברית.

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# הנדסה חקלאית

אוטומציה בהנדסה חקלאית מתקדמת
**הנדסה חקלאית** היא תת-תחום הנדסי של הנדסה אזרחית, העוסק בתכנון מכלולים הנדסיים-ביולוגיים.

הנדסה חקלאית נחלקת לשני תחומים עיקריים: תכנון מכונות חקלאיות או מים וקרקע. התחום בא לשרת את החקלאות המודרנית שנסמכת במידה רבה על התחום כדי להגדיל את כמות התוצרת, הטיב שהוא פרמטר חשוב מההיבט הצרכני, וחדשנות המאפשרת לחקלאים לקבל מחירים גבוהים עבור תוצרת מיוחדת.

ההנדסה החקלאית היא **הנדסה רב-תחומית**, וקשורה בעיקר למדעי הכימיה, הביולוגיה, אך מהנדסים חקלאים בעלי ידע נרחב גם בתחומי אקולוגיה, מכניקה, בקרה, אופטימיזציה וניהול.

## החקלאות המודרנית

בעבר אחוז גדול של אוכלוסיית העולם יצרה מזון באופן עצמאי, כיום עקב התקדמות ההנדסה החקלאית בשיפור מכונות, אוטומציה, שליטה ובקרה וייעול של מערכות טבעיות בשילוב עם פיתוחים אגרונומיים ביולוגיים בצמח, רק כ-2% עוסקים בתחום בארצות מערביות.

## הכשרת המהנדס החקלאי

המהנדס החקלאי מקבל **הכשרה מגוונת**, הן בתחומי הבסיס כגון מתמטיקה, פיזיקה, כימיה שפת תכנות ושרטוט הנדסי, תכנון בעזרת מחשב (CAD) הן בתחומים הקשורים בצומח כגון ביולוגיה של הצמח, אגרונומיה, קרקע, כימיה בצומח, בוטניקה, והן בתחומים הנדסיים כגון הנדסת מכונות, מכניקת זורמים, הנדסת מים, מבוא להנדסת חשמל, מערכות חישה ובקרה, דינמיקה של רכב בשטח חקלאי, טיפול בתוצרת חקלאית, תכנון מבני גידול כגון חממות, מחסני תבואה ועוד.

תחום עיסוקו של המהנדס החקלאי רחב ביותר, החל מתכנון מערכת השקיה לפרויקט חקלאי ועד תכנון הנדסי של חממות גידול, מתכנון תוכנת מחשב לאופטימיזציה של ייצור חלב ברפת ועד תכנון קו ייצור במפעל אריזה חקלאי.

## לימודי הנדסה חקלאית בישראל

הפקולטה להנדסה חקלאית התקיימה כפקולטה עצמאית בטכניון בשנים 1953 עד 2002, אז הפכה למסלול להנדסה חקלאית במסגרת הפקולטה להנדסה אזרחית וסביבתית בטכניון. הלימודים נמשכים כ-4 שנים בסיומם מקבלים הבוגרים תואר B.Sc בהנדסה חקלאית. מהנדסים חקלאיים רבים מועסקים בצה"ל ובתעשיות הביטחוניות בפיתוח נגמ"שים, טנקים וכלי לחימה הנדרשים לעבירות בשטחים קשים בגלל הידע הנרחב שיש בידם על יחסי מכונה-קרקע.

## קישורים חיצוניים

* הנדסה חקלאית, דף שער בספרייה הלאומית
# קולדה (פורמט קובץ)

מסמך קולדה|  |
|
סיומת קובץ | `.dae` |
|
סוג מדיה באינטרנט |
model/vnd.collada+xml |
|
מפתח |
קולדה |
|
גרסה אחרונה |
1.5.0 ב־1 באוגוסט 2008 |
|
סוג |
מסמך |
|
הורחב לתקן |
XML |
| פורמט פתוח? |
כן |
| www.khronos.org/collada/ |
|   |

**קולדה** (באנגלית: **COLLADA**, ראשי תיבות של: **COLLA**borative **D**esign **A**ctivity) הוא פורמט קובץ עבור יישומי 3D אינטראקטיביים. הפורמט מנוהל על ידי קונסורציום הטכנולוגיה, שלא למטרות רווח "קבוצת קרונוס", ואומץ על ידי ISO בתור המפרט הזמין לציבור ISO/PAS 17506.

COLLADA מגדיר תקן פתוח של סכמת XML לפתוח תקן להעברת נכסים דיגיטליים בין יישומי תוכנה גרפיים שונים שעלולים, בהיעדרו, לאחסן את הנכסים בפורמטים לא תואמים של קבצים. מסמכי COLLADA המתארים נכסים דיגיטליים הם קובצי XML, בדרך כלל עם סיומת dae. (ראשי תיבות של digital asset exchange).
## מנועי משחקים

למרות במקור הפורמט תוכנן למנגנון העברת מידע, כיום מנוטעי משחקי מחשב רבים תומכים בו באופן אינהרנטי, כולל המנועים:

|  |  |
| --- | --- |
| * Ardor3D
* Blender Game Engine
* C4 Engine
* CryEngine 2
* FireMonkey
* GamePlay
* Godot
* GLGE
* Irrlicht Engine
* OpenSimulator
* Panda3d
* SceneKit
 | * ShiVa
* Spring
* Torque 3D
* Turbulenz
* Unigine
* Unity
* Unreal Engine
* Vanda Engine
* Visual3D Game Engine
* Neoaxis 3d Game Engine
* HPL Engine
 |

## ראו גם

* VRML

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של קולדה

## הערות שוליים
# Vine

Vine|  |
|
מפתח |
Twitter |
|
מחזור חיים |
24 בינואר 2013 – אוקטובר 2016 (כ־3 שנים ו־8 חודשים) |
|
מערכת הפעלה |
iOS, Android |
|
סוג רישיון |
תוכנה חינמית |
|
קטגוריה |
וידאו |
|
Vine |
|   |

**Vine** הייתה רשת חברתית מקוונת לפרסום סרטוני וידאו.

## תיאור

הסרטונים הוגבלו לאורך של 6.5 שניות לכל היותר. ההסרטה התבצעה דרך האפליקציה. המצלמה צילמה במהלך הלחיצה על המסך, וניתנה אפשרות להוסיף אפקטים של שמע. סרטונים שהועלו התנגנו בלולאה. את הסרטונים היה ניתן לפרסם ברשתות חברתיות ובדואר האלקטרוני. כמו כן, היה ניתן לעקוב אחר חשבונות, לסמן לייק או "Revine" שמציג את הסרטון בפיד.

## היסטוריה

ביוני 2012 הוקמה Vine על ידי דום הופמן, עומר בונגרי, רוס יוסופוב וקולין קרול. החברה נרכשה על ידי חברת Twitter באוקטובר 2012 בעסקה שמוערכת בכ-30 מיליון דולר.

Vine יצאה לשוק כאפליקציה חינמית למכשירי iOS ב-24 בינואר 2013 ולמכשירי Android מ-3 ביוני באותה שנה.

ב-27 באוקטובר 2016 הודיעה טוויטר כי בכוונתה להפסיק לתחזק את Vine, ולעצור את פעילותה.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **Vine** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של Vine (באנגלית)

* Vine, ברשת החברתית X (טוויטר)

## הערות שוליים