# מנעד קולי

תרשים של הגרון האנושי
**מנעד קולי** הוא טווח הצלילים שקול אנושי מסוגל להפיק בתהליך הפונציה (הפקת קול). המושג משמש בעיקר בתחום השירה, שבו הוא מהווה מדד מרכזי לסיווג קולות לקבוצות כגון סופרן, אלט, טנור ובס. המנעד נקבע על פי המרחק שבין הצליל הנמוך ביותר לצליל הגבוה ביותר שזמר מסוגל להפיק בשליטה ובאיכות קולית נאותה.

המנעד הקולי משתנה בין זמרים שונים והוא מושפע מגורמים פיזיולוגיים כגון אורך ועובי מיתרי הקול, מבנה בית הקול וההכשרה הקולית. מלבד השימוש המוזיקלי, המנעד נחקר בתחומים דוגמת בלשנות, פונטיקה וקלינאות תקשורת, בין היתר לצורך ניתוח שפות טונאליות ואבחון הפרעות קוליות. עם זאת, בשימוש יומיומי בדיבור המנעד מצומצם משמעותית ביחס ליכולת השירה, והמושג נותר בשימוש בעיקר ככלי אנליטי וסיווגי בעולם המוזיקה והפיתוח הקולי.

## מאפיינים

הטסיטורה של האריה של מלכת הלילה, לעומת המנעד שלה
נהוג לציין את המנעד קולי באמצעות שמות התווים הממוקמים בקצוות שלו, לדוגמה C4 עד C6. אצל רוב הזמרים, מנעד השירה השימושי נע בדרך כלל בין אוקטבה וחצי לשתי אוקטבות, אם כי זמרים מיומנים עשויים להגיע למנעד רחב יותר.

המונח מנעד קולי מתאר את כלל הצלילים האפשריים שזמר יכול להפיק, וטסיטורה היא החלק של המנעד הקולי שבו הקול נשמע נוח ויציב יותר לאורך זמן. לפיכך, זמר עשוי להיות בעל מנעד רחב הכולל צלילים גבוהים ונמוכים במיוחד, אך טסיטורה צרה יותר שבה מתבצעת מרבית השירה בפועל.

אף על פי שההגדרה הרחבה ביותר ל"מנעד קולי" היא הטווח שבין הצליל הנמוך ביותר לגבוה ביותר שקול מסוים יכול להפיק, הגדרה זו אינה עולה בקנה אחד עם השימוש המקובל במושג בהקשר של שירה. מורים לפיתוח קול נוטים להגדיר את המנעד הקולי כטווח הצלילים ה"שימושיים מבחינה מוזיקלית" בלבד. זאת משום שצלילים מסוימים שהקול מסוגל להפיק עשויים להיחשב בלתי שמישים במהלך הופעה משיקולים אמנותיים או טכניים. כך למשל, באופרה, שבה הזמרים נדרשים להקרנת קול מעל תזמורת ללא הגברה, המנעד יכלול רק את הצלילים שניתן להפיק בעוצמה ובאיכות המאפשרות להם להישמע בחלל האולם. לעומת זאת, במוזיקת פופ וסגנונות דומים הנעזרים בהגברה, המנעד עשוי לכלול גם צלילים חלשים יותר שהמיקרופון מסוגל לקלוט.

גורם נוסף בהגדרת המנעד הוא השימוש במנגנונים שונים של הפקת קול בתוך הגרון, המכונים רגיסטרים קוליים. בעוד שמספרם והגדרתם של הרגיסטרים שנויים במחלוקת בעולם השירה, המחקר המדעי מזהה ארבעה רגיסטרים עיקריים: קול חורק (Vocal fry), הרגיסטר המודאלי, פלסטו ורגיסטר שריקה. ככלל, בקביעת מנעדו של זמר נכללים רק הצלילים המופקים בתוך הרגיסטר המודאלי – המשמש לדיבור ולרוב סוגי השירה. עם זאת, קיימים יוצאים מן הכלל המכלילים רגיסטרים נוספים במנעד, כגון שימושם של קונטרה-טנורים בפלסטו או השימוש של זמרות סופרן קולורטורה ברגיסטר שריקה.

## מנעד קולי וסיווג קול

המנעד הקולי ממלא תפקיד מרכזי בסיווג קולות שירה, עד כי לעיתים קרובות נוצר בלבול בין שני המושגים. "סוג קול" הוא סיווג של קול שירה אנושי המוגדר על ידי מכלול תכונות, שהמנעד הקולי הוא רק אחת מהן. גורמים נוספים כוללים את משקל הקול, הטסיטורה, הגוון (Timbre), נקודות המעבר הקוליות (Passaggio), מאפיינים פיזיולוגיים, גובה הקול בדיבור יומיומי ורגיסטרציה קולית. שילוב גורמים אלו מאפשר לסווג את קולו של הזמר לקטגוריה מסוימת או לייעוד ביצועי ספציפי.

תורת סיווג הקול התפתחה במסגרת המוזיקה קלאסית האירופית, ולכן אינה ניתנת ליישום אוניברסלי על סגנונות שירה אחרים. הסיווג משמש לעיתים קרובות בעולם האופרה כדי להתאים בין תפקידים (רפרטואר) לבין היכולות של זמרים פוטנציאליים. קיימות מספר שיטות סיווג, ובהן שיטת הפאך (Fach) הגרמנית ומסורות האופרה האיטלקית והצרפתית. מערכות סיווג נוספות קיימות גם בתחום המוזיקה המקהלתית, אם כי אף אחת מהן אינה מקובלת באופן בלעדי בכל רחבי העולם.

מרבית סוגי הקול במערכות אלו הם תתי-סוגים של שבע קטגוריות עיקריות, המוכרות ברוב שיטות הסיווג המרכזיות. קולות נשים מחולקים לרוב לשלוש קבוצות: סופרן, מצו-סופרן וקונטראלטו. קולות גברים מחולקים לרוב לארבע קבוצות: קונטרה-טנור, טנור, בריטון ובס. בתיאור קולות של ילדים לפני גיל ההתבגרות, נעשה שימוש במונח שמיני – סופרן ילד (Treble). בתוך כל קטגוריה קיימות תת-קבוצות המזהות איכויות ספציפיות, כגון יכולת קולורטורה או משקל קולי, לצורך הבחנה דקה יותר בין הקולות.

במוזיקה אופראית וקולית, המנעד הקולי הוא מרכיב חשוב בהגדרת סוג הקול (Fach). עם זאת, סוג הקול אינו מבוסס רק על המנעד, אלא משלב מספר מאפיינים קוליים ובהם טסיטורה, גוון קול ויכולת דרמטית, והוא משמש להתאמה בין זמרים לבין תפקידים אופראיים מסוימים. לכן, יתכן מצב שבו שני זמרים בעלי מנעד קולי זהה מתאימים לשני תפקידים שונים.

בפדגוגיה ווקאלית משמש המנעד גם להערכת התפתחות היכולות ולבחירת רפרטואר מתאים לזמרים בשלבי הכשרה שונים. מורים לפיתוח קול נוהגים להתחשב לא רק במנעד המקסימלי של הזמר אלא גם באזור שבו הקול נשמע יציב, מאוזן ונוח לאורך זמן. המדדים החשובים יותר מהמנעד הם הטסיטורה (טווח הצלילים שבו הקול מתפקד בנוחות מרבית לאורך זמן) והגוון (האיכות הצלילית הייחודית של הקול). כך למשל, לזמרת עשוי להיות מנעד הכולל הן את הצלילים הנמוכים של המצו-סופרן והן את הצלילים הגבוהים של הסופרן; במקרה כזה, הסיווג יוכרע לפי הטווח שבו היא חשה בנוח יותר לשיר לאורך זמן. אם נוח לה לשיר במשלב הגבוה, היא תסווג כסופרן, ואם מרכז הכובד של קולה נמצא במשלב הבינוני-נמוך, היא תסווג כמצו-סופרן. לגוון הקול תפקיד מכריע גם כן: קול הסופרן נוטה להיות בהיר וקל יותר בהשוואה לקול המצו-סופרן, המתאפיין בצליל עשיר וכהה יותר. עם זאת, מקובל כי מורה לפיתוח קול יסווג זמר תחת סוג קול אחד בלבד, ללא קשר לרוחב המנעד שלו.

### ששת סוגי הקול הבסיסיים באופרה

בשיטות הסיווג האופראיות נהוג להגדיר שישה סוגי קול בסיסיים. המנעדים המפורטים להלן הם אומדנים כלליים בלבד, ואין לראות בהם כללים נוקשים המחייבים כל זמר.

* סופרן: הקול הנשי הגבוה ביותר. המנעד הטיפוסי: WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
* מצו-סופרן: קול הביניים הנשי. המנעד הטיפוסי: WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
* קונטראלטו: הקול הנשי הנמוך ביותר. המנעד הטיפוסי: WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
* טנור: הקול הגברי הגבוה ביותר. המנעד הטיפוסי: WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
* בריטון: קול הביניים הגברי. המנעד הטיפוסי: WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
* בס: הקול הגברי הנמוך ביותר. המנעד הטיפוסי: WIKINIUM\_MATH\_PH\_10

גברים מסוימים, המשתמשים בטכניקת פלסטו או המתאפיינים במצבים פיזיולוגיים ייחודיים, מסוגלים לשיר במנעדים המקבילים לאלו של נשים. במוזיקה הקלאסית, קולות אלו אינם מסווגים תחת הקטגוריות הנשיות אלא מכונים קונטרה-טנור. לעומת זאת, במוזיקה פופולרית ועכשווית, מקובל להשתמש במושג "טנור" גם עבור קולות גבריים גבוהים אלו.

במוזיקה מקהלתית מקובלת חלוקה לארבע קטגוריות בלבד עבור זמרים בוגרים: סופרן ואלט לנשים, וטנור ובס לגברים.

בבריטניה, המונח "אלט גברי" (Male Alto) מתייחס לזמר גבר המשתמש בפלסטו כדי לשיר בקבוצת האלט במקהלה. מנהג זה נפוץ פחות מחוץ לבריטניה, שם המונח "קונטרה-טנור" רווח יותר. בעוד שקונטרה-טנורים מועסקים לעיתים קרובות כסולנים באופרה, המונח "אלט גברי" אינו משמש כתיאור לזמר סולן. קולותיהם של ילדים (בנים ובנות כאחד) מתוארים לרוב כ"Trebles", אם כי גם המושג "סופרן ילד" נמצא בשימוש נרחב.

## פיזיולוגיה

המנעד הקולי מושפע במידה רבה מהמבנה הפיזיולוגי של מנגנון הפקת הקול, ובפרט ממיתרי הקול, הגרון ומערכת התהודה של בית הקול. אורך מיתרי הקול, עוביים והמתח המופעל עליהם משפיעים על תדירות הצליל המופק ולכן גם על גבולות המנעד האפשרי.

המנעד האנושי מחולק למספר רגיסטרים קוליים, כלומר אזורי הפקה שונים של הקול המאופיינים במנגנון פיזיולוגי שונה ובגוון צליל ייחודי. בין הרגיסטרים הנפוצים נמנים קול חזה, קול ראש (או פלסט) ולעיתים גם רגיסטר שריקה. מעבר בין רגיסטרים שונים מאפשר לזמרים להרחיב את המנעד הכולל של קולם. זמרים מיומנים מפתחים שליטה טובה במעברים בין הרגיסטרים, ובכך מסוגלים להפיק צלילים גבוהים או נמוכים יותר באופן יציב ומבוקר.

המנעד הקולי עשוי להשתנות במהלך החיים כתוצאה משינויים פיזיולוגיים. בתקופת גיל ההתבגרות, למשל, קולם של נערים הופך לעמוק ונמוך יותר בעקבות גדילה של הגרון והתארכות מיתרי הקול. בנוסף לגיל, גם מצב בריאותי ואימון קולי עשויים להשפיע על המנעד ועל איכות הפקת הצליל. בקרב זמרים מקצועיים, הרחבת המנעד הקולי נכללת בדרך כלל בהכשרה הווקאלית. עם זאת, בפדגוגיה ווקאלית מודגש בדרך כלל כי הרחבת מנעד מעבר לגבולות הנוחים של הקול עלולה לגרום לעייפות קולית או למאמץ יתר על מנגנון הרעדת מיתרי הקול.

### אבולוציה של דימורפיזם מיני בגובה הקול

גובה הקול הממוצע של גברים נמוך משמעותית מזה של נשים (בממוצע בכאוקטבה אחת). גם לאחר תקנון (Control) של גובה הגוף ונפחו, הקול הגברי נותר נמוך יותר באופן מובהק. צ'ארלס דרווין הציע כי גובה הקול האנושי התפתח בתהליך של ברירה מינית בין-זוויגית (בחירת בני זוג על ידי נקבות). מחקר שערך פאטס בשנת 2005 הראה כי העדפתן של נשים לגובה קול גברי משתנה בהתאם לשלב במחזור החודשי, בעוד שמחקר המשך (2006) מצא כי נשים נטו להעדיף קולות גבריים נמוכים במיוחד עבור מערכות יחסים קצרות טווח.

לצד זאת, גם ברירה תוך-זוויגית, המתבטאת בתחרות בין זכרים, משפיעה על עיצובו של גובה הקול. נמצא כי גובה הצליל קשור לתפיסת כוח בינאישי, וגברים נוטים להתאים את גובה קולם למידת הדומיננטיות שהם מייחסים לעצמם בעת אינטראקציה עם מתחרה.

## ראו גם

* מנעד

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של מנעד קולי

## הערות שוליים