# מבצע פסגת האש

מבצע פסגת האש| חלק ממלחמת חרבות ברזל |
| --- |
|  |
|
תאריך |
9 בספטמבר 2025 |
|
מקום | קטר (מדינה) דוחה, קטר |
|
סוג |
סיכול ממוקד |
|
תוקף | ישראל ישראל* חיל האוויר הישראלי
* שירות הביטחון הכללי
 |
|
יעדים |  בכירי חמאס |
|
תוצאות |
החיסול נכשל, כל אנשי הנהגת החמאס שרדו |
|
אבדות | * 5 פעילי חמאס
* איש ביטחון קטרי
 |
|
אמצעי תקיפה |
מטוסי קרב |
|
(למפת דוחה מוגדלת)**א-דעאיןא-ריאןאל-וכרהמבצע פסגת האש**(למפת דוחה רגילה)**א-דעאיןא-ריאןאל-וכרהמבצע פסגת האש** |

**מבצע פסגת האש** שבוצע ב-9 בספטמבר 2025, היה ניסיון כושל לסיכול ממוקד נגד התכנסות בכירי חמאס בדוחה, בירת קטר. בעת התקיפה האווירית שהו בכירי הארגון בדיונים על הצעה אמריקאית להסכם הפסקת אש ושחרור חטופים. הפצצת המתחם הובילה בעקיפין לעסקת החטופים השלישית בה שוחררו כלל החטופים הישראלים החיים והחללים מהשבי ברצועת עזה. התקיפה גרמה גם למתח דיפלומטי עם ארצות הברית. בעקבות זאת, חתם הנשיא טראמפ על צו נשיאותי המגדיר כל מתקפה עתידית על קטר כאיום ישיר על ביטחון הלאומי של ארצות הברית, ובכך העניק למדינה מטריה ביטחונית אמריקאית רחבה.

## התקיפה

ב-9 בספטמבר 2025, ביצע חיל האוויר הישראלי תקיפה בדוחה, בירת קטר, שכוונה נגד כינוס של בכירי הלשכה המדינית של חמאס. המבנה שהותקף שימש כמטה הארגון במדינה, ובו שהו באותה עת חברים בצוות המשא ומתן שדנו בהצעה אמריקאית להפסקת אש. על פי דיווחים, בכינוס נכחו דמויות מפתח בהנהגת הארגון, בהן ח'ליל אל-חיה, זאהר ג'בארין, מוחמד דרוויש, מוסא אבו מרזוק, ניזאר עוודאללה, ראזי חמד, חוסאם בדראן וטאהר א-נונו. התקיפה בוצעה על ידי כ-15 מטוסי קרב, בהם מטוסי F-15 ו-F-35, אשר הטילו למעלה מעשרה חימושים מדויקים. המבצע נוהל מחמ"ל המבצעים המיוחדים של שב"כ במרכז הארץ, תחת הכוונה מודיעינית של החטיבה לסיכול טרור בחו"ל והיחידה המבצעית של הארגון, בעוד הרמטכ"ל אייל זמיר ומפקד חיל האוויר תומר בר פיקדו על ההיבט המבצעי מבור חיל האוויר בקריה. שר הביטחון הגדיר את הפעולה כתגובה לפיגוע הירי בצומת רמות שהתרחש יום קודם לכן.

מבחינה מבצעית, פורסם כי ישראל עשתה שימוש בטילים בליסטיים מתוצרת ישראלית. הם שוגרו ממטוסים שחגו בצפון ים סוף, נסקו לחלל מעל המרחב האווירי הסעודי, מה שאפשר לישראל לתקוף בדוחה מבלי להפר את ריבונותן של מדינות אחרות בדרך. בצה"ל הדגישו כי נעשה שימוש בטכנולוגיה מתקדמת לצמצום פגיעה בבלתי מעורבים.

בשלב הראשוני, התוצאות המבצעיות של התקיפה שנויות במחלוקת: בעוד שחמאס טען כי צמרת ההנהגה שרדה וכי נהרגו חמישה מאנשי המעטפת (בהם המאם אל-חיה, בנו של ח'ליל אל-חיה) וקצין ביטחון קטרי, בישראל ובכלי תקשורת זרים פורסמו הערכות סותרות באשר למידת הפגיעה בבכירים עצמם. ערוצי החדשות המרכזיים בישראל דיווחו על אינדיקציות ראשוניות של הצלחה מבצעית וחיסול בכירי חמאס, זאת על אף היעדר אישור רשמי. במהדורות החדשות, הוצג נרטיב לפיו הפעולה צפויה לקדם עסקה לשחרור חטופים. יתרה מכך, בערוצים 13 ו-14 נטען כי המבצע זכה לתמיכה גורפת של כלל ראשי מערכת הביטחון, אולם טענה זו הופרכה בהמשך עם חשיפת חילוקי הדעות המקצועיים, כאשר הרמטכ"ל אייל זמיר וראש "המוסד" דוד ברנע התנגדו לתקיפה בעיתוי שבו התרחשה.

האירוע עורר סערה דיפלומטית עולמית וחשף מתיחות מול הממשל האמריקאי. למרות דיווחים כי הנשיא טראמפ עודכן אישית כ-51 דקות לפני התקיפה, הנשיא הכחיש זאת וטען כי נודע לו על המבצע בזמן אמת דרך הצבא האמריקאי. לדבריו, הוא הורה לעדכן את הקטרים באופן מיידי, אך הדיווח הגיע אליהם לאחר שהפצצות כבר פגעו ביעדן. מועצת הביטחון של האו"ם גינתה את התקיפה בצעד שזכה לתמיכה חריגה של ארצות הברית, בטענה שהפעולה מסכנת את המאמצים לשחרור החטופים. במקביל, דווח כי המוסד התנגד למתווה התקיפה האווירית מחשש לפגיעה ביחסים עם קטר כמתווכת, והעדיף מבצע קרקעי חשאי.

## תוצאות התקיפה

בתקיפה נהרגו שישה בני אדם, בהם חמישה פעילי חמאס בדרגות זוטרות ואיש ביטחון קטרי. בין ההרוגים שזוהו נמנו המאם אל-חיה, בנו של בכיר חמאס ח'ליל אל-חיה, וג'יהאד לבד, ששימש כמנהל לשכתו של אל-חיה. לצד ההרוגים דווח כי מספר בכירים בארגון נפצעו בדרגות חומרה שונות, אם כי מצבם המדויק נותר לא ברור בתקופה שלאחר האירוע. במקביל, התברר כי מספר דמויות מפתח בהנהגת חמאס שרדו את ניסיון ההתנקשות והופיעו בציבור או בתקשורת בפרקי זמן שונים לאחר מכן. בין השורדים נמנים טאהר א-נונו, ראזי חמד, ח'ליל אל-חיה ומוסא אבו מרזוק, שהתראיינו לרשת אל-ג'זירה לאחר התקיפה. זאהר ג'בארין נצפה בשארם א-שייח' באותו זמן, ובכיר נוסף, חוסאם בדראן, העניק ריאיון לרשת אל-ערביה ב-12 באוקטובר 2025.

בדיווחים נטען שמספר בכירי חמאס נפצעו, חלקם קשה, אך מצבם המדויק לא ידוע.

## תגובות בעולם

ב-29 בספטמבר 2025 חתם הנשיא דונלד טראמפ על צו נשיאותי 14353, המעניק לקטר ערבויות ביטחוניות חסרות תקדים לפיהן כל תקיפה על ריבונותה תיחשב כאיום על ביטחון ארצות הברית, מהלך המלווה בהתחייבות להגנה צבאית אקטיבית. ההסכם נחתם כמענה לתקיפה ישראלית בדוחה נגד בכירי חמאס שבועות ספורים קודם לכן, ובמקביל לעסקאות ענק בשווי 1.2 טריליון דולר שכללו רכש צבאי מתקדם, מה שהפך את קטר למדינה הערבית בעלת הקשר הביטחוני המחייב ביותר עם וושינגטון. שלושה שבועות לאחר התקיפה התקשר ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, לאמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אני והתנצל. ההתנצלות נערכה בבית הלבן, בנוכחות טראמפ ופקיד בכיר קטרי. על פי אתר פוליטיקו נוסח ההתנצלות הוכתב על ידי הממשל האמריקאי, אך נתניהו טען כי הוא קבע את נוסח ההתנצלות.

נתניהו מקריא את ההתנצלות על התקיפה בשיחה עם אמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אניכפיצוי לקטר על התקיפה נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ חתם על צו נשיאותי שמשדרג את המחויבות האמריקנית לביטחון קטר, ולפיו "ארצות הברית תראה בכל מתקפה מזוינת על שטחה, ריבונותה או תשתיותיה החיוניות של מדינת קטר כאיום על שלום וביטחון ארצות הברית".

תגובת הממשל האמריקאי לתקיפה בקטר שיקפה מורכבות דיפלומטית, כאשר הנשיא טראמפ הביע הסתייגות פומבית מהפעולה תוך הדגשת חשיבותה של קטר כבעלת ברית אסטרטגית הפועלת למען השלום. בפרסומיו הבהיר הנשיא כי אף שחיסול חמאס הוא מטרה ראויה, פגיעה בחברה של ארצות הברית אינה משרתת את האינטרסים המשותפים של ארצות הברית וישראל. עמדה זו נתמכה בדברי מזכיר המדינה, שציין כי הממשל אינו שבע רצון מהאירוע, אך הדגיש כי הדבר לא יערער את היחסים עם ישראל. עם זאת, מאחורי הקלעים תיארו מקורבי הנשיא, בהם ג'ארד קושנר וסטיב ויטקוף, תחושת בגידה מצד נתניהו. לדברי קושנר, טראמפ חש כי ישראל איבדה שליטה וכי נדרשת יד אמריקאית חזקה כדי למנוע ממנה לבצע מהלכים הפוגעים באינטרסים ארוכי הטווח שלה.

בזירה הבינלאומית, המתיחות באה לידי ביטוי חריג במועצת הביטחון של האו"ם, אשר פרסמה הצהרת גינוי לתקיפה ללא ציון מפורש של שם המדינה המבצעת. ארצות הברית בחרה לתמוך בהצהרה זו, וסיפקה לה רוח גבית באמצעות דברי שגרירתה באו"ם, שטענה כי הפעולה הישראלית מסכנת באופן ישיר את מאמצי התיווך לשחרור החטופים, ואת הסיכויים לסיום הלחימה.

בעקבות התקיפה חלו תמורות משמעותיות ביחסי ישראל עם מדינות המפרץ, כאשר קטר הודיעה על השעיית תפקידה כמתווכת במגעים מול חמאס. לצד הקפאת התיווך, הציבה דוחה שורת דרישות רשמיות הכוללות התנצלות ישראלית על מותו של איש ביטחון קטרי שנהרג באירוע, תשלום פיצויים למשפחתו, ומתן ערבויות לכך שריבונותה של המדינה לא תופר בעתיד. במקביל, המתיחות המדינית התרחבה גם לאיחוד האמירויות, אשר חסמה חברות מהתעשייה הביטחונית הישראלית מהשתתפות בכנס ביטחוני שנערך בדובאי.

קטר אירחה בתגובה את פסגת החירום הערבית-אסלאמית, שכללה את מנהיגים מ-57 מדינות החברות בליגה הערבית ובארגון לשיתוף פעולה אסלאמי. המנהיגים דנו בדרכים לתגובה קולקטיבית ל"תוקפנות" נגד קטר, ובהמשך המאמצים לעצירת הלחימה.

## ראו גם

* תמיכת קטר בחמאס
* טרור בחסות קטר
* מבצע קטיף כלניות
* ההתנקשות באסמאעיל הנייה
* פרשת הקשר בין לשכת נתניהו לממשלת קטר
* מבצע בשורת הניצחון

## קישורים חיצוניים

* Israeli strikes on Doha: analyses point to use of Silver Sparrow missile, אינטליג'נס אונליין (נדרש רישום חינם לאתר), 10 בספטמבר 2025

## הערות שוליים