# קו העוני

**קו העוני** הוא מדד כלכלי חברתי, המתאר את רמת ההכנסה המינימלית הנדרשות לאדם או משפחה. אדם או משפחה ייחשבו עניים אם סך הכנסותיהם נמוך מקו העוני.

קו העוני נועד להבחין בין אלו שהכנסתם מספיקה לשם קיום מינימלי לבין אלו שהכנסתם אינה מספיקה לכך. אולם במרבית המדינות המערביות הוא אינו קובע עוני מוחלט ואינו חייב לסמל כי לאותם פרטים ומשפחות הנמצאים מתחתיו יש מצוקת אמת ביכולת אספקת מצרכים ושירותים. באותן המדינות העוני מוגדר יחסית לרמת החיים הכללית של אותה מדינה. במדינות עשירות קו העוני יהיה ברמת הכנסה גבוהה יותר מאשר במדינות עניות.

החישוב הופיע לראשונה בעבודות של מדענים אנגלים. בשנות ה-60 של המאה ה-20 אידה ק. מרים לראשונה עשתה חישוב של קו העוני בארצות הברית.[דרוש מקור]

במדינות רווחה שונות מקובל כי המדינה מסייעת לאזרחיה הנמצאים מתחת לקו העוני בדרך של מתן הטבות שונות, כספיות או שוות כסף.[דרוש מקור] מדינת ישראל נותנת הטבות מיוחדת לאנשים בעלי הכנסה נמוכה אך אינה מתנה זאת בהימצאות מתחת לקו העוני. השימוש בקו העוני הוא לצורכי מדידה ולהערכת אפקטיביות של המדיניות.

## שיטות מדידה

קיימות שיטות מדידה רבות. השיטות הרווחות הן:

* מדידה יחסית - עני הוא מי שרמת חייו נמוכה יחסית לרמת החיים במדינה (בחברה) בה הוא חי. זו היא הגישה המקובלת בישראל.
* מדידה בערכים מוחלטים - משפחה תחשב לענייה אם אין ביכולתה לרכוש סל מוצרים בסיסי, מינימום הנדרש לקיומה של המשפחה.
* מדידה סובייקטיבית - העוני הוא כפי שמשק הבית רואה אותו, אינו תלוי ברמת החיים המוחלטת במדינה או בסל מוצרים אלא ברצונותיו של האדם.

על-פי ההלכה היהודית, קו-העוני נקבע על-פי הרכוש וההכנסה (אדם יוגדר עני במידה שהכנסתו אינה מספקת לסכום שנקבע ובנוסף שווי רכושו נמוך מנגזרת של הסכום) שהאדם צריך על-מנת לאכול למשך זמן קצוב, כלומר, קו-העוני הוא מוחלט. לפי דעה זו, אין כל קשר בין קו-העוני לבין העושר של החברה. לפירוט ראו עוני (הלכה).

## קו העוני בישראל

 ערך מורחב – **עוני בישראל**

בישראל קו העוני מוגדר 50% מההכנסה הפנויה (נטו) החציונית למשפחה. מתוקנן לגודל משפחה. הפנויה החציונית היא הכנסה משפחתית (מעבודה, הון ונכסים, אחרי מסים ישירים ותשלומי העברה), שלחצי מהמשפחות יש הכנסה גבוהה ממנה ולחצי נמוכה ממנה. בשל צורת חישוב זו, קו העוני הוא יחסי ומושפע מהתפלגות רמת ההכנסות במשק. בחישוב קו העוני נלקח בחשבון גודל המשפחה על ידי שימוש ב"סולם שקילות" המאפשר השוואה של רמת החיים של משפחות בגודל שונה. קו העוני מחושב על ידי המוסד לביטוח לאומי.

תחולת העוני היא אחוז האוכלוסייה שהכנסתה נמוכה מקו העוני (מתוך האוכלוסייה הכללית).

### ביקורת על חישוב קו העוני בישראל

* קו העוני בישראל אינו מבחין בין עניים מתוך הכרח (שאינם יכולים לעבוד), לבין עניים מבחירה (שאינם רוצים לעבוד). לדוגמה, הוא אינו מתייחס לאנשים במגזר החרדי, המעדיפים שלא לעבוד או שלא לעבוד במשרה מלאה, ומסתפקים במשכורות נמוכות, כדי שיוכלו להקדיש את זמנם ללימוד תורה.
* בשל אופיו של העוני יחסי, עני במדינה אחת (או בעיר אחת) יכול להיחשב לבן אדם אמיד במדינה שנייה (או בעיר אחרת). לדוגמה, אזרח מדינת העולם השלישי שהתל"ג לנפש שלה לא עולה על כמה מאות דולרים לשנה, ייחשב לעני מאוד בישראל, אך עני ישראלי המקבל סכום גבוה פי 10 מאותו עני ממדינת העולם השלישי, יחשב לאמיד באותה מדינה.
* עוני הוא תופעה רב ממדית. קו העוני היחסי המקובל בישראל, מתייחס רק לממד אחד של העוני - רמת ההכנסות. כך למשל, אין התייחסות לתחושת עוני (עוני סובייקטיבי). תחושת העוני יכולה לנבוע גם משינוי ברמת ההכנסה של האדם לאורך חייו, אם בתקופה מסוימת הייתה לו רמת הכנסה גבוהה ואחר כך היא ירדה באופן זמני, למרות שבתקופה השנייה הוא מתחת לקו העוני הוא לא יחשיב את עצמו כעני.
* קו העוני מתייחס לרמת ההכנסות בלבד, למשל, ייתכן שלאדם יהיה הון עצמי גבוה, ברכוש או בחסכונות אולם הוא ייחשב מתחת לקו העוני משום שהכנסתו נמוכה.
* כיוון שעוני מוגדר באופן יחסי, הרי שאם לכולם יהיה פחות, למשל, בשנת מיתון, אזי העוני דווקא ירד (כך קרה בשנת 2020).
* בעיה נוספת בחישוב מספר העניים וקו העוני היא אמינות נתוני ההכנסה המשפחתית שעליהם מתבסס החישוב. בישראל חישוב קו העוני מתבסס על סקר ההכנסות של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שבו נשאלים כ-15 אלף ראשי משק-הבית על הכנסותיהם החודשיות השוטפות הכוללות הכנסות משכר עבודה, מנכסים, מקצבאות או מכל מקור אחר. במדידה המתבססת על סקר כזה יש הטיה מובנית כי חלק מן הנסקרים יעדיפו לא לדווח את המספרים האמיתיים לסוקרים, ולא להסגיר את כל מקורות ההכנסה (למשל, כסף שחור) ובכך להטות את התוצאות מטה לעומת רמת ההכנסות האמיתיות. בתחום הספציפי של הכנסות מפנסיה, נמצא כי יש פערים משמעותיים בין הנתונים המתקבלים מעיבוד נתוני סקר ההכנסות לבין הנתונים הרשמיים הנאספים מדיווחי המעסיקים לביטוח לאומי ולמס הכנסה.

## ראו גם

* קו העוני במאה העשרים ואחת - פזמון שכתב מיקי גבריאלוב, כמחאה על שחיקת מעמד הפועלים.
* מעמד חברתי
* מעמד הביניים
* חוק הביטוח הלאומי
* הכנסה בסיסית לכל
* רמת החיים בישראל
* עובדים עניים
* ילדים החיים בעוני

## קישורים חיצוניים

* שאלת תם  למה צריך את קו העוני?, באתר וואלה, 2 באוקטובר 2005
* ריטה ינקילוביץ', ‏קו העוני ונתוני עוני בישראל, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 15 באפריל 2003
* לאה אחדות, על המוחלט והיחסי בהגדרת קו העוני, באתר של מכון ון ליר
* דניאל גוטליב, אלכסנדר פורמן, מדידת עוני לפי סל צריכה הולם בישראל – 2009-1997, גישת ה-Market Basket Measure/National Research Council - MBM/NRC, גיליון 88 בכתב העת: "ביטחון סוציאלי", אייר תשע"ב, אפריל 2012.
* ניצה (קלינר) קסיר, אסף צחור-שי, על תרבות ועוני בחברה החרדית, באתר המכון החרדי למחקרי מדיניות
* עמיעד כהן, ‏האומנם שליש מילדי ישראל עניים?, **השילוח**, 9, אפריל 2019
* קו העוני, מערכי שיעור, המרכז ללימודי רוח בספרייה הלאומית
* הרב ד"ר עדו רכניץ, "מדידת עוני בהשראה יהודית", פורסם לראשונה בתחומין כ"ז (ה'תשס"ז), עמ' 371--378.

## הערות שוליים