Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# בקלוראה

תעודת baccalauréat général; היא מונפקת בידי ה-recteur d'académie מכוח האצלה משר החינוך הצרפתי
**בקלוֹרֶאָה** (בצרפתית: **baccalauréat**), המוכר בצרפת בלשון הדיבור בדרך כלל בשם **באק**, הוא הסמכה אקדמית לאומית צרפתית שתלמידים יכולים לקבל עם סיום לימודיהם העל-יסודיים (בסוף ה-lycée), באמצעות עמידה בדרישות מסוימות. אף שבמתכונתו הנוכחית הוא קיים כבחינת סיום בית ספר רק מאז יישומו בידי הקיסר נפוליאון בונפרטה ב-17 במרץ 1808, מקורותיו מגיעים עד לאוניברסיטאות הצרפתיות הראשונות של ימי הביניים. לפי החוק הצרפתי, הבקלוראה היא התואר האקדמי הראשון, אף שהיא מציינת את סיום החינוך העל-יסודי. מבחינה היסטורית, הבקלוראה מצויה בפיקוח מינהלי של פרופסורים מן המניין באוניברסיטאות.

הסמכות אקדמיות דומות קיימות במקומות אחרים, והן נקראות בשמות שונים, כגון אביטור בגרמניה, maturità באיטליה, bachillerato בספרד, maturita בסלובקיה ובצ'כיה ותעודת בגרות בישראל. קיימת גם הבקלוראה האירופית, שאותה ניגשים התלמידים בסוף לימודיהם בבית הספר האירופי.

בצרפת קיימים שלושה סוגים עיקריים של בקלאוראה, השונים מאוד זה מזה ונלמדים במוסדות שונים: baccalauréat général (בקלוראה כללי), baccalauréat technologique (בקלוראה טכנולוגי), ו-baccalauréat professionnel (בקלוראה מקצועי).

## סקירה כללית

בדומה למטורה האירופי או ל-A-levels האנגליים, ה-baccalauréat מאפשר לתלמידים צרפתים ובין-לאומיים לקבל הסמכה אחידה, בדרך כלל בגיל 18 (בסוף ה-lycée). הוא מקנה למחזיקיו כשירות לעבוד בתחומים מסוימים, להמשיך למוסד להשכלה גבוהה, או לרכוש הסמכה מקצועית או הכשרה אחרת. אף שאין מדובר בדרישה חוקית, הרוב המכריע של התלמידים בשנתם האחרונה בבית הספר העל-יסודי ניגשים לבחינת גמר.

המילה bac משמשת גם לציון אחת מבחינות סוף השנה שעל התלמידים לעבור כדי לקבל את תעודת ה-baccalauréat שלהם: ה-bac de philo, למשל, הוא מבחן הפילוסופיה, שכל התלמידים חייבים להיבחן בו, בלי קשר לתחום לימודיהם.

בצרפת עצמה קיימים שלושה סוגים עיקריים של baccalauréat, הנלמדים במקומות שונים ושונים זה מזה לחלוטין:

* baccalauréat général (בקלוראה כללי), שנועד במיוחד לכניסה לאוניברסיטה ולהמשך לימודים
* baccalauréat technologique (בקלוראה טכנולוגי), שנועד במיוחד להשתלבות בעבודה או להמשך לימודים טכנולוגיים קצרים
* baccalauréat professionnel (בקלוראה מקצועי), שנועד במיוחד לכניסה לחיים המקצועיים

עם זאת, לשם קבלה לאוניברסיטאות הרגילות בצרפת קיימות מגבלות מסוימות באשר לסוג ה-baccalauréat שניתן להציג. במקרים מסוימים, אפשר להתקבל לאוניברסיטה צרפתית גם ללא bac, באמצעות מעבר בחינה מיוחדת, "התעודה לכניסה להשכלה גבוהה".

אף שרוב התלמידים ניגשים ל-bac בסוף הלימודים העל-יסודיים, אפשר גם להיבחן כ-candidat libre (מילולית: "מועמד חופשי"), ללא השתייכות לבית ספר. תלמידים שלא ניגשו ל-bac עם סיום בית הספר התיכון (או לא הצליחו לעבור אותו) ומעוניינים ללמוד באוניברסיטה, או חשים כי ה-bac יסייע להם להגשים שאיפות מקצועיות, יכולים לבחור באפשרות זו.

## ראו גם

* הבגרות הבין-לאומית

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **בקלוראה** בוויקישיתוף
* טבלת שקלול ציון

## הערות שוליים
# ביקוש מצרפי

במקרו-כלכלה, **הביקוש המצרפי** הוא סך הביקוש לכל הסחורות והשירותים במשק בנקודת זמן ספציפית. כשמודדים את הביקוש המצרפי לאורך זמן, נהוג להציגו בערכים נומינליים, כלומר ללא התייחסות לאינפלציה. לעיתים הוא נקרא גם **הוצאה מצרפית**. הביקוש המצרפי נובע מצרכי משקי הבית, הממשלה והחברות, וכולל צריכה שוטפת, השקעות ולבסוף את הייצוא נטו (ייצוא פחות יבוא). נהוג להניח כי רמת ההכנסה משפיעה על הביקוש לצריכה השוטפת, בעוד שער הריבית במשק משפיע על הביקוש להשקעות. בשיווי משקל כלכלי חייב להתקיים שוויון בין הביקוש המצרפי לבין ההיצע המצרפי.

על פי התיאוריה הכלכלית המקובלת, ביקוש מצרפי הנמוך מההיצע המצרפי גורם לאבטלה, בעוד שביקוש מצרפי הגבוה מההיצע יוצר אינפלציה. הגישה הקיינסיאנית מדגישה את הקשיים בהתאמה בין סך המוצרים המיוצרים במשק, דהיינו התוצר הלאומי, לבין סך הביקושים למוצרים – הביקוש המצרפי. רמת התוצר שבה הביקוש המצרפי שווה לתוצר הלאומי נקראת שיווי המשקל. רמה זו מתייצבת לאורך זמן ואינה בהכרח משקפת תוצר של תעסוקה מלאה. ממשלות מנסות להשפיע על רמת תוצר זו במטרה להשיג תעסוקה מלאה, למנוע אינפלציה, לקדם צמיחה כלכלית ולשמור על איזון במאזן התשלומים.

## ביקוש מצרפי

הביקוש המצרפי במשק, המסומן לרוב ב- **WIKINIUM\_MATH\_PH\_0** , קיצור של "Aggregate Demand", והוא מוגדר כסכום כל ההוצאות על סחורות ושירותים במשק בתקופה נתונה. ניתן לכתוב את הביקוש המצרפי כסכום של מרכיביו העיקריים: WIKINIUM\_MATH\_PH\_2

פונקציית הביקוש המצרפי תלויה בהכנסה הלאומית: WIKINIUM\_MATH\_PH\_4

## גורמים המשפיעים על הביקוש המצרפי

* הצריכה WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 תלויה בעיקר ברמת ההכנסה הפנויה ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 ) ולעיתים בריבית: WIKINIUM\_MATH\_PH\_10

כאשר:

* WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 הוא הצריכה האוטונומית (שאינה תלויה בהכנסה)
* WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 הוא שולי הצריכה

* ההשקעות (I) תלויות בעיקר בשער הריבית ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 ) – WIKINIUM\_MATH\_PH\_18 כאשר: I\_0 הוא ההשקעות האוטונומיות ו-b הוא רגישות ההשקעות לשיעור הריבית

### שיווי משקל בשוק הסחורות

במצב שיווי משקל בשוק הסחורות: WIKINIUM\_MATH\_PH\_20 (כאשר Y הוא התוצר הלאומי, דהיינו ההיצע המצרפי) שיווי משקל זה מצביע על כך שהתוצר המיוצר במשק שווה לסך ההוצאות על המוצרים.

## השלכות כלכליות

כאשר הביקוש המצרפי נמוך מההיצע המצרפי ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_22 ) נוצר **עודף היצע** שגורם ללחצים על ירידת מחירים ולהתפתחות אבטלה.

כאשר הביקוש המצרפי גבוה מההיצע המצרפי ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_24 ) נוצר **עודף ביקוש** שמוביל ללחצי עליית מחירים ואינפלציה.

## הגישה הקיינסיאנית

הקיינסיאנים מדגישים את היכולת של הביקוש המצרפי להשפיע על רמת התוצר בטווח הקצר. שינוי בהוצאה האוטונומית ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_26 ) משפיע על התוצר הלאומי בהתאם למכפיל: WIKINIUM\_MATH\_PH\_28

כאשר:

* WIKINIUM\_MATH\_PH\_30 הוא שולי הצריכה
* WIKINIUM\_MATH\_PH\_32 הוא סך ההוצאות האוטונומיות במשק

רמת התוצר של שיווי משקל אינה בהכרח רמת תעסוקה מלאה, ולכן המדיניות הממשלתית יכולה לנסות להשפיע על הביקוש המצרפי כדי להשיג תעסוקה מלאה וצמיחה כלכלית.

## הערות שוליים
# משרד החינוך והנוער הלאומי (צרפת)

משרד החינוך והנוער הלאומי
Ministère de l'Éducation nationale, de la Jeunesse et des Sports|  |
|  |
|
מידע כללי |
|
מדינה | צרפת צרפת |
|
תחום שיפוט |
צרפת |
|
משרד אחראי |
נשיא צרפת |
|
סוכנות אם |
ראש ממשלת צרפת |
|
סוכנות בת | French Centre for Research on Education, Training and Employment  |
|
תאריך הקמה |
1789 |
|
ממשלה |
ממשלת צרפת |
|
שר |
אליזבת בורן |
|
מטה מרכזי |
Hôtel de Rochechouart,110 rue de Grenelle, Paris 7e |
|
עובדים |
1,025,248 full-time equivalent (נכון ל־2022)  |
|
 |
|   |

**משרד החינוך והנוער הלאומי** (בצרפתית: **Ministère de l'Éducation nationale, de la Jeunesse et des Sports**), המכונה גם **משרד החינוך הלאומי**, הוא משרד בממשלת צרפת. המשרד אחראי על מערכת החינוך הצרפתית, על בתי הספר ועל שילובם של בני הנוער מחוץ ובתוך בתי הספר.

השרה הנוכחית הוא אליזבת בורן, שמונתה ב-23 בדצמבר 2024.

תחילה נוצר המשרד כמועצה המלכותית להוראה ציבורית בשנת 1789 ולאחר מכן הפך למשרד "החינוך הציבורי".

בשנת 1932 החליטה ממשלתו של אדואר הריוט לשנות את שם החינוך הציבורי ל"חינוך לאומי" על מנת לקדם את מדיניות הממשלה התומכת בשליטה הממלכתית בענייני חינוך במדינה.

עם הקמתה של הרפובליקה החמישית, אומצה מדיניות ממשלתית הנוגעת לפעולות לטובת בני נוער בתוך ומחוץ לסביבת בית הספר כתוצאה מכך הוחלט להעביר את תחום הנוער והספורט בצרפת לתחום אחריותו של משרד החינוך ובכך שונה שמו בשלישית "משרד החינוך והנוער הלאומי" השם שמלווה את המשרד עד ימינו אנו.

מקום מושבו של המשרד הוא מלון רוז'אולט, ארמון נאו-קלאסי מהמאה ה-18 הממוקם ברובע השביעי של פריז.

מלון דה רוז'צ'ורט, בניין משרד החינוך הלאומי
## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של משרד החינוך והנוער הלאומי (בצרפתית)

 מדיה וקבצים בנושא **משרד החינוך והנוער הלאומי** בוויקישיתוף
אתר משרד החינוך והנוער הלאומי

* משרד החינוך והנוער הלאומי, ברשת החברתית X (טוויטר)

## הערות שוליים