# פג

פג|  |
|
קישורים ומאגרי מידע |
|
MeSH |
D007234 |
|
סיווגים |
| ICD-10 | P07.3  |
| ICD-11 | KA21.4  |
|   |

פג באינקובטור
**פג** הוא תינוק שנולד בלידה מוקדמת, טרם השבוע ה-37 של ההיריון. לידה רגילה מתרחשת לרוב סביב השבוע ה-40 של ההיריון.

משום שהלידה מתבצעת לפני הזמן, ולפני סיום מוחלט של התפתחות המערכות בגופו של התינוק ובפרט מערכת החיסון, הפג רגיש יותר למחלות וסיכונים בריאותיים, למשל: שיתוק מוחין, בעיות במערכת הנשימה, בעיות עיכול, פיגור שכלי, בעיות ראייה (כמו למשל, רטינופתיה של פגות) ובעיות שמיעה, וכן צהבת וזיהומים שונים.

אף על פי שידועים מספר גורמים היכולים להביא להולדת פג (ראו להלן), לא ידועים הגורמים לכמעט חצי מלידות הפגים.

בעקבות ההתקדמות הגדולה בהבנת הבעיות בפג כמו פיתוח טכנולוגי, שיעור תמותת הפגים ירד משמעותית. במחקר שפורסם ב-2023 נמצא כי שיעור הפגים הנולדים לא השתנה מהותית בין השנים 2010-2020 ועומד על ממוצע עולמי של כ-9.9% מהלידות (בשנת 2020).

בישראל מסתיימים כשבעה אחוזים מההריונות בלידת פג.

## גורמי סיכון

חלק מגורמי הסיכון ללידת פגים:

פג
* אם בעלת היסטוריה של לידות פגים, או של הריונות שהסתיימו בהפלה.
* הריונות מרובי עוברים (תאומים, שלישייה, וכדומה) נמצאים בסכנה גבוהה יותר ללידת פגים.
* חלק מההריונות המוגדרים היריון בסיכון גבוה.
* רעלת היריון.
* בעיות ואנומליות ברחם ובצוואר הרחם.
* שימוש כרוני באלכוהול, סמים ותרופות מסוימות.
* נשים מתחת לגיל 18 או מעל גיל 35.
* מחלות רקע, למשל אפילפסיה.

## טיפול

לאחר הלידה מובא הפג למחלקה מיוחדת בבית החולים, מחלקת פגים, שבה מקבלים הפגים טיפול הייחודי למצבם. במחלקה נשמרים חלק מהתינוקות באינקובטורים, מעין עריסה סגורה שתפקידה הוא לדמות ככל שניתן את סביבת ההתפתחות הטבעית של התינוק בבטן אמו, ובכך לתרום לגדילתו ולחיזוקו. באינקובטור ניתן לקבוע את הטמפרטורה, וכן הוא מהווה סביבה היגיינית ונקייה מחיידקים, למניעת זיהומים. במקרים מסוימים מסופק לתינוק באינקובטור גם חמצן, אם התינוק אינו מסוגל לנשום בעצמו.

ישנן שתי דרכי טיפול עיקריות בלידה מוקדמת: השהייה של הלידה עד כמה שניתן, או היערכות ללידת התינוק לפני הזמן, כפג. משתמשים בשתי הטקטיקות גם יחד. בדרך כלל מנסים הרופאים לעכב את הלידה ככל שניתן, להיערך ללידת הפג ולדאוג שסיכויי הישרדותו יהיו גבוהים.

תינוק פג
עיכוב הלידה המוקדמת הוא האפשרות המועדפת. כך נותנים לעובר את מרב הזמן 'להתכונן', ולמערכות גופו להתפתח בטרם יציאתו לעולם. ישנן מספר שיטות שבהן משתמשים כדי לעכב את הלידה: האחת היא מנוחה מוחלטת של האם, בלי לצאת מהמיטה ובלי לזוז (שמירת היריון). שכיבה על הצד, במצב אופקי מפחיתה את הלחץ על צוואר הרחם. כשיורד הלחץ על הרחם יש פחות התכווצויות רחם. תזונה מתאימה ובעיקר הוספת מים חשובה מאוד; התייבשות גורמת להתכווצויות ברחם. בנוסף, ישנן מספר תרופות נגד התכווצויות הרחם (לדוגמה: מגנזיום).

לא תמיד ניתן לעכב לידה מוקדמת. במקרים שבהם הלידה מתבצעת מוקדם מאוד, עלול לקרות מצב שבו מערכת הנשימה או מערכת העיכול של התינוק עדיין לא התפתחו; במקרים כאלה מקבל התינוק באינקובטור אספקת חמצן ומזון לתוך הווריד, בהתאם לצרכיו.

## יכולת הישרדות

גיל הלידה המוקדם ביותר שבו יכול הוולד לשרוד תלוי בגבול יכולת הקיום, ממתי העובר אינו זקוק להיות ברחם אימו כדי לשרוד. בדרך כלל מתייחסים במחלקת הטיפול בפגים לתינוק שנולד בשבוע ה-24 לפחות, במשקל 400-500 גרמים, כבעל יכולת לשרוד. מתחת לזה סיכויי ההישרדות הם קטנים. עם זאת ב-23 במרץ 2022 נולדו בשבוע 22, בגיל 154 ימים, התאומים אדיה לילין ואדריאל לוקה נדרג'ה מאונטריו קנדה, ששרדו. הם שברו את שיא גינס הקודם של התאומות קילי וקמברי אוולדט מארצות הברית שנולדו בגיל 155 ימים בשנת 2018.

ב-2016 נולד פג בשבוע ה-22 גם בבית החולים איכילוב בישראל, ושרד.

## היבטים מוסריים

ליציאת התינוק לעולם בגיל מוקדם כל כך יש השלכות לעתידו גם אם הוא שורד. מערכות גופו של התינוק אינן מפותחות כראוי, והסיכון לסיבוכים לטווח קצר וארוך גדל ככל שהתינוק נולד בשבוע מוקדם יותר ובמשקל קטן יותר.

מסיבות אלה ישנם ויכוחים מוסריים רבים לגבי טיפול בפגים שנולדו בשבועות מוקדמים. ישנם הטוענים שאין טעם לטפל בפג שנולד מוקדם מדי והסיכון לסיבוכים קשים גדול, משום שהוא סובל סבל מיותר, וגם אם ישרוד, סביר שימשיך להרגיש את השלכות הלידה המוקדמת כל חייו, ולכן הם תומכים באי-הנשמת התינוק במקרים שבהם סיכויי ההישרדות קטנים.[דרוש מקור]

מאידך, אנשים התומכים בטיפול בפגים בכל מצב טוענים שצריך לעשות הכול כדי להציל את חייו של התינוק, ושסבל עתידי או סבל בזמן מסוים הם כאין וכאפס לעומת הישרדותו.[דרוש מקור]

## פגים בישראל

על פי ההגדרה של משרד הבריאות הישראלי, פג נולד לפני השבוע ה-37 להריון (תוך 40 שבועות צפויים להריון). 7-10% מהתינוקות בישראל נולדים כפגים, מתוכם 8% אשר נולדו לאחר השבוע ה-40, אך מוגדרים כך מכיוון שהם נולדו במשקל נמוך (פחות מ-1500 גרם).

### גורמים בארץ אשר עוסקים בנושא הפגים

1. **עמותת לה"ב-** למען הפגים בישראל (ע'ר) - אשר מסייעת ותומכת במשפחות הפגים ופועלת להגברת המודעות והפחתת הפגים בארץ מדי שנה.
2. **קרן RSV של עמותת לה"ב-** למשפחות פגים אשר אינם זכאים על פי משרד הבריאות וקופות החולים לחיסון RSV.
3. **הפורום למען הפגים בישראל-** הוקם בשנת 2011 ופועל למען מודעות לפגים בישראל ושיפור בריאותם, לציון יום הפג הבינלאומי החל בחודש נובמבר ואיסוף נתונים על מצב הפגים מדי שנה.
4. **האיגוד לניאונטולוגיה ורפואת ילדים בישראל-** רופאים בעלי התמחויות ברפואת ילדים ורפואת פגים (נאונאטולוגיה).

## ראו גם

* פגיה
* רחם מלאכותי
* בן שמונה
* משקל תינוק בלידה
* נפל (הלכה)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פג** בוויקישיתוף
* פגים, דף שער בספרייה הלאומית

* פגים, באתר כל זכות
* לידה מוקדמת (לידת פג), באתר משרד הבריאות
* קטי קמחי, התמודדות עם לידת פג, באתר שירותי בריאות כללית, 13 באוגוסט 2018
* הורים לפגים אתר האינטרנט של עמותת לה"ב (למען הפגים בישראל)
* הדרכה להורי פגים (הקישור אינו פעיל, 2023)
* מידע על פגים
* מחלקת פגים בבית החולים לניאדו בנתניה
* אתי דור-נחום‏, פגים: חשיבותה של הפיזיותרפיה בטיפול, באתר וואלה, 17 באוקטובר 2011
* פג בנקבה, באתר האקדמיה ללשון העברית, 26 באוקטובר 2011

## הערות שוליים