Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# מחרוזת תפילה

מחרוזת תפילה מהמאה ה-16 שנמצאה על סיפון אוניית המפרשים האנגלית מרי רוז
מסבחה
**מחרוזת תפילה** היא חפץ טקסי המשמש במספר דתות ככלי עזר למתפלל. מחרוזות כאלו נמצאות בשימוש באסלאם, נצרות קתולית, נצרות אורתודוקסית, הכנסייה האנגליקנית, הינדואיזם, בודהיזם, סיקיזם ובדת הבהאית. מחרוזת תפילה משמשת ככלי עזר על מנת שאדם יוכל לספור את החזרות בתפילה או את המזמורים שיש לומר.

## אסלאם

 ערך מורחב –  **מסבחה (אסלאם)**

מחרוזת התפילה המוסלמית עשויה 99 חרוזים, המסמלים את כל 99 שמותיו של אללה המוזכרים בקוראן, או 33 חרוזים. בין כל 11 חרוזים מפרידה דסקית.

## נצרות

 ערך מורחב –  **תפילת המחרוזת**

במחרוזת המשמשת בכנסייה הקתולית 50 חרוזים, המסודרים כך שהחרוז הראשון וכל חרוז עשירי אחריו גדול יותר מתשעת הקודמים לו. המאמין מתחיל ב "תפילת האדון" בעודו אוחז בחרוז גדול, עובר לחרוז קטן ואומר אווה מריה וכך בכל אחד מהחרוזים הקטנים שאחריו. ס"ה 9 פעמים אווה מריה, אחרי החרוז הקטן התשיעי (החרוז העשירי בסדר החרוזים) יאמר המתפלל גם את גלוריה פאטרי. בחרוז הבא יתחיל סדר התפילות מחדש.

## בודהיזם

מחרוזת התפילה הבודהיסטית נקראת ג'פה מאלה או מאלה, כוללת 108 חרוזים רגילים וחרוז נוסף המכונה "חרוז הגורו" החותם את המחרוזת.
מחרוזת התפילה משמשת לספירת המנטרות בסוגי המדיטציה בהן נהוג לשנן מנטרות.

## קומבולוי

 ערך מורחב – **קומבולוי**

ביוון ובכרתים, נהוג השימוש בקומבלוי, מחרוזת שהתפתחה ממחרוזות התפילה בתקופת הכיבוש העות'מאני, אך איבדה את הקשרה הדתי ומשמשת כיום להפגת מתח, ללא משמעות דתית או טקסית.

## לקריאה נוספת

* אהרון לירון (אלטשולר), **הנצרות וארץ הקודש**: מידע בסיסי ללומד ולמטייל, הוצאת צ'ריקובר, 1997, עמ' 188

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מחרוזת תפילה** בוויקישיתוף
## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא דת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# כוכבים ופסים לנצח

כוכבים ופסים לנצח
The Stars and Stripes Forever|  |
|
מילים |
ג'ון פיליפ סוזה  |
|
לחן |
ג'ון פיליפ סוזה  |
| ‏האזנה‏Ⓘ‏ |
|   |

**כוכבים ופסים לנצח** (באנגלית: **The Stars and Stripes Forever**; רמז לדגל ארצות הברית) הוא מארש מאת המלחין ג'ון פיליפ סוזה. המארש, שחובר בשנת 1896, נקבע על ידי בית הנבחרים של ארצות הברית למארש הלאומי הרשמי של ארצות הברית.

## היסטוריה

סוזה כתב כי חיבר את המארש בחג המולד של 1896, כאשר שהה על אונייה בדרכו חזרה לארצות הברית לאחר חופשה באירופה. השמעת הבכורה של המארש התקיימה ב-14 במאי 1897 בפילדלפיה והוא התקבל מיד באהדה. בעסקי השעשועים נודע המארש כ"קוד אסון", התזמורת הונחתה לנגן את המארש כאיתות אזעקה בעת אירוע מסכן חיים כגון שרפה באולם ונגינתו היוותה איתות לסדרנים לפנות את הקהל במהירות. שימוש מפורסם בנגינת המארש היה בעת השרפה באוהל הקרקס בהרטפורד ב-1944.

למארש נכתבו גם מילים, אף שאלו אינן מושרות בדרך כלל והביצוע המקובל הוא ביצוע כלי בלבד. במרש זה ניתן למצוא את אחד מתפקידי הסולו הבודדים לפיקולו.

החלק השלישי של המארש (Trio) קיבל את התמליל "Here We Go" ומשמש כהמנון אוהדי כדורגל ובפרט כהמנון מועדון הכדורגל אברטון.

## להאזנה

* תזמורתו של סוזה, כפי שהוקלטה על ידי תומאס אלווה אדיסון בשנת 1909
* תזמורת חיל הנחתים של ארצות הברית

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **כוכבים ופסים לנצח** בוויקישיתוף
* על המרש באתר תזמורת חיל הנחתים של ארצות הברית
* National March of America: The Stars and Stripes Forever!

## הערות שוליים
# כיף (מחווה)

נותנים כיף בכנס ויקימניה, 2013
**כִּיף** (מערבית, בספרדית: **Chocar los cinco**; באנגלית: **High five**) מתאר מחווה גופנית, המבוצעת בדרך כלל כששני אנשים מצמידים רגעית את כף היד של האחד לכף ידו של האחר, כששתיהן מורמות למעלה, בערך בגובה הראש. שתי כפות הידיים מוצמדות אחת לשנייה, מחליקות או טופחות. המחווה משמשת להבעת אחווה, שמחה, שביעות רצון וכסימן ברכה.

המושג נכלל במילון אוקספורד בתחילת שנות השמונים. התנועה נוצרה כנראה בסוף שנות השבעים בין שחקני בייסבול, כשיכלול של התנועה "low five" המתבצעת בגובה נמוך, והייתה מקובלת, בעיקר בין האפרו-אמריקאים, מאז מלחמת העולם השנייה.

* גבר ואישה מבצעים "כיף"

## ראו גם

* לחיצת יד
* כיף מרפק

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים
# לשון נופל על לשון

**לשון נופל על לשון** הוא צירוף לשוני שבו ישנן שתי מילים (או יותר) בעלות הגייה דומה (או אותיות שורש דומות) אך משמעותן שונה ולעיתים אף סותרת.

צירופים אלו נועדו לשחק עם הלשון וליצור בלבול מסוים אצל הקורא, שכן משמעותן של המילים היא שונה.
לדוגמה: צדקה-צעקה ומשפט-משפח (שתיהן של ישעיהו הנביא), או מקרה בולט של ניגוד: היננוּ-איננוּ.

דוגמה: "אץ קוצץ", הפיוט לפורים של רבי אלעזר הקליר, מתחיל במילים:

>
> אָץ קוֹצֵץ בֶּן קוֹצֵץ / קְצוּצַי לְקַצֵּץ
>
> בְּדִבּוּר מְפוֹצֵץ / רְצוּצַי לְרַצֵּץ
>
> לֵץ בְּבוֹא לְלוֹצֵץ / פֻּלַּץ וְנִתְלוֹצֵץ
>
> כְּעָץ מְחַצְּצִים לְחַצֵּץ / כְּנֵץ עַל צִפּוֹר לְנַצֵּץ.
>
>
>
>

דוגמה נוספת, משל חנניה רייכמן:

>
> אמרה צפרדע
>
> לא אגור עם עגור
>
> כי אגור מפני עגור
>
> אשר באין לו מלאי אגור
>
> צפרדעים בולע.
>
>
>
>

עוד דוגמה של חנניה רייכמן:

>
> גִּיל תִּינוֹק הוּא גִיל גִּילָה –
>
> גִּיל חֶדְוַת הַהַתְחָלָה;
>
>
>
> יֶלֶד – גִּיל הַגִּלּוּיִים:
>
> גִּיל גִּלּוּי “עֻבְדּוֹת־חַיִּים”.
>
>
>
> גִּיל הַנֹּעַר – גִּיל גַּלִים,
>
> גִּלְגּוּלִים וּבִלְבּוּלִים;
>
>
>
> גִּיל־בֵּינַיִם – גִּיל גֻלְגֹּלֶת:
>
> כֹּבֶד־רֹאשׁ אַחַר בִּלְבֹּלֶת;
>
>
>
> וְזִקְנָה הִיא – גִּיל גְּלוּלוֹת:
>
> מֵחוּשִׁים וּמַחֲלוֹת.
>
>
>
>

דוגמה נוספת של עמנואל הרומי בשיר 'עלמה' מתוך הספר 'מחברות עמנואל'

>
> עַל מָה עַלְמָה, עַל מַעַל מָה/ עַלְמָהּ
>
>  עֵת יִשְׁקֹט עֵת יִדּוֹד?/ אוֹ בּוֹ תַּחְפֹּץ, אוֹ יָד תִּקְפֹּץ/
>
>  וַתְּצַו לוֹ: לִין דּוֹד! אוֹ לִנְדוֹד
>
>
>
>

דוגמה נוספת, משלט עירוני:

>
> כלב אסור – מותר
>
> כלב מותר – אסור
>
>
>
>

עוד דוגמאות, מאמרות עממיות:

>
> אני רוצה אח קטן, אני רוצח קטן.
>
>
>
>

>
> שְׁלָּמָה שִׁלְּמָה שְׁלֹמֹה שַׂלְמָה שְׁלֵמָה?
>
>
>
>

>
> רב רב עם רב, ביום שרב לצערו הרב.
>
>
>
>

>
> טוֹרְפִים טוֹרְפִים טוֹרְפִים.
>
>
>
>

>
> אִשָּׁה נַעֲלָה, נָעֲלָה נַעֲלָהּ, נָעֲלָה אֶת הַדֶּלֶת בִּפְנֵי בַּעֲלָהּ.
>
>
>
>

מהספרות ידוע "מלך המלח" מהשיר אל מלא רחמים של יהודה עמיחי.

בבידור, אסף אשתר ידוע ככותב בדיחות ומערכונים רבים המבססים על שעשועי לשון ובפרט על "לשון נופל לשון", בהם מערכוני "יש לי יש לי" מהקומדי סטור וכן מערכוני כפל משמעות, למשל:

"להשקות את העציצים כל יומיים" או "להשקות את העציצים כל יום מים."
בסרט "מבצע סבתא" ישנו המשפט "סבתא חיה מתה" האומר שהסבתא בסרט ששמה חיה - נפטרה.

## ראו גם

* מצלול
* משפט שביל בגן

## קישורים חיצוניים

* דוגמאות ל**לשון נופל על לשון** בתנ"ך בוויקיטקסט
* לשון נופל על לשון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* לשון נופל על לשון, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# יואוקו

יואוקו
优酷訊息技術 / 优酷|  |
|
סוג | Internet audio-visual programming service provider  |
|
תקופת הפעילות |
21 בדצמבר 2006 – הווה (19 שנים)  |
|
מייסדים | Victor Koo  |
|
בעלות | הרפובליקה העממית של סין קבוצת עליבאבא

**מטה ראשי**: רובע האידיין, בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין |
| www.youku.tv |
|   |

**יוֹאוּקוּ** (בסינית: **优酷** או בשמה המלא בסינית **优酷訊息技術** - "יואוקו טכנולוגיות מידע") היא חברה לשירות אירוח ושיתוף וידאו הממוקמת בבייג'ינג, סין. יואוקו היא חברה בת של קבוצת עליבאבא.

המטה המרכזי של יואוקו נמצא בקומה החמישית של הסינוסטיל פלאזה שברובע האידיין.

בשונה מיוטיוב, ליואוקו יש גם שירותי סטרימינג לסדרות וסרטים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **יואוקו** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של יואוקו (בסינית מפושטת)

* אתר האינטרנט הרשמי של יואוקו (בשפות מרובות)

* יואוקו, ברשת החברתית פייסבוק
* יואוקו, ברשת החברתית X (טוויטר)
* יואוקו, ברשת החברתית אינסטגרם
* יואוקו, ברשת החברתית טיקטוק
* יואוקו, סרטונים בערוץ היוטיוב

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא חברות ובנושא סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# משולש ישר-זווית

משולש ישר-זווית
**משולש יְשַׁר-זווית** הוא משולש בעל זווית ישרה.

במשולש זה, שתי הצלעות שכולאות את הזווית הישרה נקראות **ניצבים**, והצלע שמול הזווית הישרה נקראת **יתר**.

משולש ישר-זווית הוא הבסיס לפונקציות הטריגונומטריות.

## תכונות

* משולש ישר-זווית מקיים את **משפט פיתגורס**: סכום שטחי הריבועים הבנויים על הניצבים, שווה לשטח הריבוע הבנוי על היתר.
* התיכון ליתר שווה למחצית מהיתר, ומכאן שהתיכון מחלק את המשולש לשני משולשים שווי-שוקיים.
* משולש ישר-זווית מקיים את משפט תאלס: אם משולש ישר-זווית חסום במעגל, אז היתר מתלכד עם קוטר המעגל, והתיכון ליתר הוא רדיוס במעגל החוסם.
* הגובה ליתר מחלק את המשולש לשני משולשים הדומים למשולש המקורי (ולכן גם דומים זה לזה). מכאן נובע משפט אוקלידס - אורך הניצב הוא הממוצע הגאומטרי של היתר ושל היטלו של הניצב על היתר.
* ריבוע הגובה ליתר שווה למכפלת שני הקטעים שהוא יוצר על היתר (תיכון היתר שווה למחציתו).
* כל ניצב הוא הגובה ליתר כאשר הניצב האחר משמש כבסיס.
* הניצב מול זווית של 30 מעלות שווה למחצית היתר. משפט הפוך: אם ניצב שווה למחצית היתר - הזווית מולו שווה ל-30 מעלות.
* חוצה הזווית הישרה חוצה גם את הזווית שבין התיכון לגובה.

## נוסחאות

אם הניצבים של המשולש הם WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ו- WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 , היתר הוא WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 והגובה ליתר הוא WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 , אז מתקיים:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 (משפט פיתגורס)
וכן:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
שטח המשולש הוא:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_12
אם רדיוס המעגל החסום במשולש הוא WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 , אז מתקיים:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_16
אם התיכונים לניצבים הם WIKINIUM\_MATH\_PH\_18 ו- WIKINIUM\_MATH\_PH\_20 והתיכון ליתר הוא WIKINIUM\_MATH\_PH\_22 , אז מתקיים:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_24
## הגדרת פונקציות טריגונומטריות

 ערך מורחב – **פונקציות טריגונומטריות**

את הפונקציות הטריגונומטריות, עבור זווית בין 0 ל-90 מעלות ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_26 רדיאנים), מגדירים כיחס בין שתי צלעות במשולש ישר-זווית.

עבור זווית WIKINIUM\_MATH\_PH\_28 הכלואה בין הניצב WIKINIUM\_MATH\_PH\_30 והיתר WIKINIUM\_MATH\_PH\_32 ומול הצלע WIKINIUM\_MATH\_PH\_34 מוגדר:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_36
עבור זווית כללית מגדירים באמצעות מעגל היחידה.

## משולשים ישרי-זווית מיוחדים

משולש ישר-זווית שזוויותיו הן 90, 60, 30 מכונה לפעמים "משולש הזהב", ובו אורך היתר הוא פי 2 מאורך הניצב הקטן. משולש זה הוא חצי ממשולש שווה-צלעות. לעיתים השם "משולש הזהב" שמור למשולש שווה-שוקיים בעל זוויות בסיס של 72 או 36 מעלות, שכן היחס בין השוקיים לבסיס בו הוא יחס הזהב.

בעברית מקובל גם המושג "משולש כסף", למשולש ישר-זווית ושווה-שוקיים. הזוויות שלו הן: 45, 45, 90. היחס בין אורך היתר לאורך הניצב הוא שורש 2, שהוא ככל הנראה המספר האי-רציונלי הראשון שהתגלה.

## שלשה פיתגורית

**שלשה פיתגורית** (או **שלשה פיתגוראית**) היא שלשה של מספרים טבעיים המקיימת את השוויון WIKINIUM\_MATH\_PH\_38 , המופיע במשפט פיתגורס. בהתאם למשפט ההפוך למשפט פיתגורס, משולש שצלעותיו מהוות שלשה פיתגורית הוא משולש ישר-זווית.

## ראו גם

* המשולש הישר של פרמה

## קישורים חיצוניים

* אתר עזר לפתרון תרגילים במשולש ישר-זווית, freewebs (בעברית)
* אתר עזר לפתרון תרגילים במשולש ישר-זווית, mathportal (באנגלית)
* משולש ישר-זווית, באתר MathWorld (באנגלית)