# המשבר הכלכלי העולמי בעקבות מגפת הקורונה

**מגפת הקורונה השפיעה על הכלכלה העולמית** באופן רחב, הובילה למיתון ולשינויים ניכרים בתחומים כלכליים שונים. המשבר הכלכלי שפרץ ב-2020, המכונה "**מיתון הקורונה**", החל בירידות חדות בשוקי ההון כבר בפברואר. קרן המטבע הבינלאומית דיווחה ב-14 באפריל שכל מדינות G7 כבר נכנסו או עמדו להיכנס ל"מיתון עמוק" וחלה האטה משמעותית בצמיחה בכלכלות המתפתחות. כמו כן העריכה שמדובר במיתון הקשה ביותר מאז השפל הגדול, ואף חמור מהמשבר של 2008.

ברבעון הראשון של 2021 נרשמה התאוששות הדרגתית מסוימת.

מסעדה שאפשרה רק לקיחת מזון בשל ההתמודדות עם המגפה.
## רקע

### בועת חובות עסקית

מאז המשבר הכלכלי העולמי ב-2008, חלה עלייה גדולה בחובות התאגידים, מ-84% מהתוצר העולמי ברוטו בשנת 2009 ל-92% בשנת 2019, או בערך 72 טריליון דולר. בשמונת הכלכלות הגדולות בעולם - הרפובליקה העממית של סין, ארצות הברית, יפן, הממלכה המאוחדת, צרפת, ספרד, איטליה וגרמניה - החוב התאגידי היה בסך הכל כ־51 טריליון דולר בשנת 2019, לעומת 34 טריליון דולר בשנת 2009. אם האקלים הכלכלי מדרדר, חברות עם חובות גבוהים מסתכנות בכך שאינן מסוגלות לשלם את תשלומי הריבית שלהן למלווים או לממן מחדש את חובן. מכון מקינזי ושות' הזהיר בשנת 2018 כי הסיכונים הגדולים ביותר יהיו לשוק מתעורר כמו סין, הודו וברזיל, שם הונפקו 25-30% מאיגרות חוב על ידי חברות בסיכון גבוה.

### מלחמת סחר בין סין לארצות הברית

 ערך מורחב – **מלחמת הסחר בין ארצות הברית לסין**

מלחמת הסחר התרחשה מ-2018 עד 2020, והשפיעה על כלכלות בעולם. בשנת 2018, הנשיא דונלד טראמפ החל לקבוע מכס ומחסומי סחר על סין במטרה לאלץ אותה לבצע שינויים בנוהגי סחר. בין אותם נוהלי סחר והשפעותיהם הם הגירעון המסחרי ההולך וגובר, גנבה לכאורה של קניין רוחני והעברה כפויה לכאורה של טכנולוגיה אמריקאית לסין. בינואר 2020 נחתם הסכם סחר חדש בין המדינות.

בארצות הברית, מלחמת הסחר יצרה מאבקים של חקלאים ויצרנים ומחירים גבוהים יותר לצרכנים, מה שהביא לכך שהתעשייה האמריקאית נכנסה ל"מיתון קל" במהלך 2019. במדינות אחרות זה גם גרם לנזק כלכלי, כולל הפגנות אלימות בצ'ילה ובאקוודור בגלל עליות תעבורה ומחירי אנרגיה, אם כי מדינות מסוימות נהנו מגידול בייצור כדי למלא את הפערים. זה גם הוביל לחוסר יציבות בשוק המניות. ממשלות של כמה מדינות, כולל סין וארצות הברית, נקטו צעדים כדי להתמודד עם חלק מהנזק שנגרם כתוצאה מהידרדרות ביחסי ארצות הברית–סין.

### הברקזיט

 ערך מורחב – **פרישת הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי**

באירופה, כלכלות הושפעו מפרישת הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי, הידוע יותר בשם ברקזיט. הצמיחה בבריטניה ובאיחוד האירופי קפאה על שמריה במהלך שנת 2019, לקראת הברקזיט, בעיקר בגלל אי ודאות סביב המשבר. בריטניה חוותה 'כמעט מיתון' בשנת 2019, שהחליש את הכלכלה הבריטית עם כניסתה לשנת 2020. עסקים רבים עזבו את הממלכה המאוחדת לאיחוד האירופי, מה שהביא לאובדן סחר ולירידה כלכלית הן עבור חברי האיחוד והן עבור בריטניה.

### האטה כלכלית עולמית בשנת 2019

במהלך שנת 2019 דיווחה קרן המטבע הבינלאומית כי הכלכלה העולמית עוברת "האטה מתואמת", שנכנסה לקצב האיטי ביותר שלה מאז המשבר הכלכלי העולמי (2008). "סדקים" הופיעו בשוק כאשר השווקים העולמיים החלו לסבול בגלל "הידרדרות חדה" של פעילות התעשייה. על פי ההערכות, הצמיחה העולמית הגיעה לשיאה בשנת 2017, ואז התפוקה התעשייתית הכוללת בעולם החלה בירידה מתמשכת בתחילת 2018. קרן המטבע הבינלאומית האשימה את "עניין הסחר והמתחים הגאו-פוליטיים" כסיבה העיקרית להאטה, תוך שהיא מציינת את פרישת הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי ומלחמת הסחר בין ארצות הברית לסין כסיבות העיקריות להאטה בשנת 2019, בעוד כלכלנים אחרים האשימו את סוגיות הנזילות.

באפריל 2019 חל היפוך בעקום התשואה בארצות הברית, מה שהצית חששות ממיתון עולמי. עקומת התשואה ההפוכה ופחדי מלחמת הסחר בין ארצות הברית לסין הובילו למכירה בשוקי המניות העולמיים במהלך מרץ 2019, מה שהביא לחשש רב יותר שמיתון מתקרב. עליית רמות החוב במדינות האיחוד האירופי ובארצות הברית הייתה תמיד דאגה לכלכלנים. עם זאת, ב-2019 גברה הדאגה במהלך ההאטה הכלכלית, וכלכלנים החלו להתריע על 'פצצת חובות' שתתרחש במהלך המשבר הכלכלי הבא.

## גורמים

### מגפת הקורונה

 ערך מורחב – **מגפת הקורונה**

פאניקת קניות באינדונזיה
מגפת הקורונה, שפרצה לראשונה בסין בסוף 2019, היא המגפה הקטלנית ביותר מאז השפעת הספרדית. היא התפשטה במהירות לשאר העולם והובילה למצב חירום לבריאות בינלאומי והכרזה כמגפה על ידי ארגון הבריאות העולמי ב־11 במרץ 2020. המגפה הביאה לשיבוש כלכלי עולמי קשה, משבר שרשרת האספקה, מיתון כלכלי וירידה משמעותית בצריכה. כלכלות ברחבי העולם נאלצו ליזום הסגרים, ריחוק חברתי והגבלות, במטרה לרסן את התפשטות המגפה. הצעדים הובילו לירידה מהירה בפעילות התעשיות שונות וצריכה בבת אחת. הירידה השפיעה על הכלכלה ובפרט על הבנקים והתעסוקה. כמו כן אירעו מקרים של "בהלת קניות", בעיקר סביב מוצרי יסוד. במדינות רבות נסגרו מוסדות לימוד, מה שהשפיע על כ-98.6% מהתלמידים בעולם. הוראות ההסגר והריחוק החברתי השפיעו בבירור על סוגים רבים של עסקים, בעיקר על אלה המספקים שירותים פרטיים (כולל חנויות קמעונאיות, מסעדות ובתי מלון, מקומות בילוי ומוזיאונים, מרפאות פרטיות ומכוני יופי וספא).

### מלחמת מחירי הנפט

 ערך מורחב – **מלחמת מחירי הנפט בין ערב הסעודית לרוסיה (2020)**

תזוזת מחיר WTI משנת 2019. ההתרסקות החלה באמצע פברואר 2020. ב־20 באפריל 2020, המחירים ירדו מתחת לאפס בפעם הראשונה בהיסטוריה הרשומה.
במרץ 2020, ערב הסעודית פתחה במלחמת מחירי הנפט עם רוסיה, מה שהוביל לירידה משמעותית במחיר הנפט. מחירי הנפט האמריקניים נפלו ב-34%, הנפט הגולמי נפל ב-26%, ונפט ברנט ירד ב-24%. היא נוצרה בעקבות אי ההתקדמות במשא ומתן בין ארגון המדינות המייצאות נפט ורוסיה על קיצוצים בייצור נפט בעיצומה של מגפת הקורונה. ב-10 במרץ, מחירי הנפט ירדו ב-30% מתחילת אותה שנה עקב ירידה בביקוש. במהלך אפריל, בשל מגבלות התנועה שהוטלו לאור מגפת הקורונה בארצות הברית, מחיר הנפט ירד מתחת לאפס דולרים, ויצרני נפט אמריקאים החלו לשלם לרוכשי נפט לטובת אחסונו. ב-12 באפריל, נחתם הסכם שסיים את המלחמה.

## המשבר הפיננסי

המגפה הביאה לירידות שערים בבורסות העולם. בתחילת מרץ 2020 גיבשה קרן המטבע העולמית חבילת סיוע בסכום של 12 מיליארד דולר למדינות עניות, והקונגרס האמריקאי הסכים על תוכנית סיוע של 7.7 מיליארד דולר. הבנקים הגדולים בארצות הברית ביקשו מהממשל הקלות רגולטוריות כדוגמת הורדת דרישת הלימת הון, והעברת הלוואות בריבית נמוכה מהבנק הפדרלי. בסוף אפריל הוכרז כי מדינות עניות נפגעות קורונה יקבלו 133 מיליון דולר מאג"ח המגפות של הבנק העולמי.

ב־20 בפברואר 2020 החלה קריסה בשוק המניות העולמי. בין 24 ל-28 בפברואר, שוקי המניות ברחבי העולם דיווחו על הירידות הגדולות ביותר בשבוע שעבר מאז המשבר הפיננסי ב-2008. השווקים העולמיים בתחילת מרץ הפכו לתנודתיים ביותר. ב-9 במרץ 2020, מרבית השווקים בעולם דיווחו על התכווצויות קשות, בעיקר בתגובה למגפה הקורונה ומלחמת מחירי נפט בין רוסיה למדינות OPEC בהובלת סעודיה. היום כונה "יום שני השחור הראשון", ובאותה עת היה הנפילה החדה ביותר מאז המיתון ב-2008.

ב-12 במרץ 2020, היה "יום חמישי השחור". באותו יום, הייתה התרסקות בשוק המניות העולמי. שוקי המניות בארצות הברית סבלו מהירידה הגדולה ביותר ליום אחד מאז "יום שני השחור" של 1987. הבורסה בקנדה רשמה את היום הגרוע מאז 1940. בורסות אירופה סגרו את יום המסחר הגרוע מעולם. בעקבות יום שני השחור שלושה ימים קודם לכן, מיוחס יום חמישי השחור למגפה וחוסר אמון המשקיעים בנשיא דונלד טראמפ, לאחר שאסר נסיעה של 30 יום לאזור שנגן. בנוסף, הבנק המרכזי האירופי, בראשות כריסטין לגארד, החליט שהריבית לא תרד למרות ציפיות השוק, מה שגרם לירידה בחוזים עתידיים של S&P 500 ביותר מ-200 נקודות בפחות משעה.

חוזים עתידיים בדאו ג'ונס צנחו ביותר מאלף נקודות ו-500 החוזים העתידיים של Standard & Poor's ירדו ב-5% והפעילו מפסק. הבנק הפדרלי חתך את הריבית ל-0.

ביום שני, 16 במרץ 2020, ננעלו שוקי המניות במזרח אסיה, בישראל ובאירופה בירידות. בלטו מניות מגזר המכוניות והתיירות. באותו היום, המדדים המובילים בוול סטריט רשמו את היום הגרוע מאז יום שני השחור (1987) עם נפילות של סביב ה-13% של מדד דאו ג'ונס, כאשר כל המניות במדד נצבעו באדום בוהק. מדד הנאסד"ק ציין את היום הגרוע מעולם עם נפילה של 12.3%, ומדד S&P 500 צלל בכ-12% לרמה הנמוכה מחודש דצמבר. מחירי הנפט ירדו ב-10%. היום כונה "יום שני השחור השני".

בסוף השבוע הקודם הודיעה הרשות המוניטרית בסעודיה על חבילת אשראי בגובה 13 מיליארד דולר לחברות קטנות ובינוניות, בעוד נשיא דרום אפריקה, סיריל רמפוזה, הודיע על חבילת גירוי פיסקלית. הבנק הפדרלי הודיע כי יקטין את יעד שיעורי הכספים הפדרליים ל-0%-0.25%,יתחיל תוכנית הקלה כמותית וכו'.

השפל היה ב-23 במרץ 2020. בשלושת ימי המסחר שהיו אחריו, זינק דאו ג'ונס ב-21.3%. באותם ימים קפץ S&P 500 ב-17.2%. זו הייתה העלייה התלת יומית הגבוהה ביותר בדאו ג'ונס מאז 1931, וב-S&P 500 מאז 1933. במרץ, דאו ג'ונס סגר נפילה של 23.2% מתחילת 2020 - הרבעון הגרוע ביותר מאז 1987. בחודשים הבאים, הבורסה עברה תהליך של התאוששות, לעיתים תוך תנודות.

דווח ביולי שסוכנות הדירוג פיץ' רייטינגס הורידה במחצית הראשונה של 2020 את דירוג האשראי של מספר שיא של מדינות - 33.

**מדד דאו ג'ונס בתחילת 2020:**

 לא ניתן להציג את הגרף באופן זמני –
ההרחבה `Graph` להצגת תרשימים מושבתת כרגע.

מבוסס על מדד דאו ג'ונס.

## ההשפעה במדינות העולם

המגפה הובילה לכך שבחלק מחודשי המגפה יותר משליש מאוכלוסיית העולם הושבתה עקב סגר שנועד לעצור את התפשטות הנגיף. מדינות שונות סגרו את הגבולות ויזמו מגבלות ריחוק חברתי. צעדים אלה הובילו להשלכות קשות על כלכלות ברחבי העולם.

חלה עלייה גבוהה ומהירה במיוחד באבטלה במדינות רבות. האומות המאוחדות חזה באפריל 2020 כי האבטלה העולמית תחסל 6.7 אחוז משעות העבודה ברחבי העולם ברבעון השני של 2020 - שווה ערך ל-195 מיליון עובדים במשרה מלאה. במדינות המערב צפויה האבטלה להיות בסביבות 10%, כאשר מדינות שנפגעו קשה יותר מהמגפה עם שיעורי אבטלה גבוהים יותר. העולם המתפתח הושפע גם מהמיתון.

במיתון התרחשה התמוטטות מחיר הנפט, התמוטטות התיירות, תעשיית האירוח, ענף האנרגיה וירידה משמעותית בפעילות הצרכנים בהשוואה לעשור הקודם.

הענף הראשון להיפגע ממשבר הקורונה היה ענף התיירות. שנת 2019 הייתה השנה המתוירת ביותר בעולם, השילוב בין טיסות מוזלות ועלייתו של מעמד בינוני בארצות מרובות אוכלוסין כמו סין והודו גרמו לכך בין היתר. מגוון יעדים ברחבי העולם התרוקנו מתיירים.

טיסה כמעט ריקה מבייג'ינג ללוס אנג'לס במהלך המגפה למגפה הייתה השפעה משמעותית על ענף התעופה בגלל מגבלות הנסיעות שהתקבלו, כמו גם ירידה בביקוש בקרב המטיילים. מדינות סגרו את גבולותיהן או חייבו את הבאים בבידוד לתקופה. בינואר, חברות תעופה רבות ביטלו את טיסותיהן לסין. עם התפשטות המגפה בעולם בוטלו טיסות רבות ליעדים שבהם נמצאו חולים במגפה. איגוד חברות התעופה יאט"א העריך שבעקבות התפשטות הנגיף חברות התעופה בעולם יפסידו הכנסות של בין 314 מיליארד דולר. חברות ביטוח הודיעו על הפסקה של מכירת פוליסות שונות לביטול נסיעות בינלאומיות. היו חברות התעופה שפשטו רגל או עברו לממשל ((Administration (law): חברות כמו מצפן איירליינס, Flybe, טראנס סטייטס איירליינס, וירג'ין אוסטרליה, אייר מאוריציוס ואווינקה. במאי 2020, עקב ירידה בתחלואה, מדינות דנו או חתמו על הסכמים לפיהם יהיה מעבר כמעט חופשי בין אותן מדינות. המטרה הייתה החזרת התיירות והטיסות.

הנחיות במסעדה בקרופטון, אנגליה.
מגזרי שירותים נפגעו בגלל המיתון. לדוגמה, מכירות הרכב החדשות בארצות הברית ירדו ב-40% במרץ 2020. שלוש התעשיות האמריקניות הגדולות ביותר סגרו זמנית את המפעלים שלהן. תעשיית הרכב הגרמנית נכנסה למשבר לאחר שכבר סבלה מדיזלגייט, כמו גם מתחרות מצד מכוניות חשמליות. בבריטניה הייתה צניחה חדה באפריל. מחיר החוזים העתידיים על נפט אמריקאי הפך לשלילי, שכן סוחרים החלו לשלם עבור הקונים שייקחו את המוצר לפני שיגמר כושר האחסון. זאת למרות עסקה קודמת עם אופ"ק שקיצצה את הייצור העולמי ב-10% וסיימה את מלחמת מחירי הנפט.

מרכזי קניות וקמעונאים אחרים ברחבי העולם צמצמו שעות או נסגרו לחלוטין. חנויות כלבו וחנויות בגדים נפגעו במיוחד. היו רשתות מזון במדינות מסוימות ששמרו על ריווחיות. המסחר האלקטרוני הושפע גם הוא, כשמכירת קטגוריות כמו כפפות חד פעמיות עלו ב-670% במרץ 2020 לעומת 2019. עקב המאבק במגפה, חלק מהעסקים נסגרו זמנית. חלק מהמועסקים עברו לעבודה מהבית. היה צפי שיהיו עסקים שיסגרו לקביעות. אירועי ספורט בוטלו ומוסדות תרבות כמו בתי קולנוע נסגרו לתקופות ארוכות. בסוף 2020, הייתה עליה בפתיחת עסקים חדשים באירופה ובארצות הברית במקביל לקריסת אחרים.

קולנוע סגור בסארי, קולומביה הבריטית, קנדה, אפריל 2020
פעמים אחדות עוכבו אוניות תענוגות על אלפי נוסעיהן, לאחר שנתגלו בהן חולים בנגיף או שעלה חשד לכך. אירועים אלה גרמו לביטול הזמנות והפלגות. מחירי המניות של קווי השייט הגדולים ירדו ב-70-80%.

שרשראות האספקה הבינלאומיות הואטו ברחבי העולם. למשל, אספקת רכיבים המיוצרים בסין נפגעה, ושיבשה פעילות במפעלים במדינות אחרות המתבססים על רכיבים אלה. אספקת מוצרים שהוזמנו מסין דרך אתרי אינטרנט סיניים נפגעה. ייצוא מסין נפל בחצי השנה הראשונה של 2020 ב-6.2% והיה ניסיון לעודד צריכה מקומית.

חנויות בסט ביי הגבילו את הכניסה אליהן למספר מצומצם של אנשים. בעיר ניו יורק, 18 במרץ 2020
בתחילת מרץ 2020, כמה ערים מרכזיות בארצות הברית הודיעו כי ברים ומסעדות ייסגרו לסועדים יושבים ומוגבלים להזמנות המשלוח ומסירה. חלק מהעובדים פוטרו, ויותר עובדים היו חסרי חופשת מחלה בענף לעומת ענפים דומים. כך היה במדינות רבות בעולם. שם הוצאו תושבים לחל"ת ומסעדות רבות עשו משלוחים. בהמשך, מסעדות נפתחו תחת מגבלות על תפוסה ומגבלות של ריחוק חברתי. במהלך 2021, עלה השכר המינימלי בעסקים רבים.

המדינה הראשונה שהושפעה גם כלכלית מהמגפה הייתה סין. התיירות בסין ובעולם נפגעה. למשל, חלק מהחומה הגדולה של סין נסגר למבקרים וכך גם חלק מאתרי התיירות. חגיגות השנה החדשה בסין, שהיו אמורות להתקיים בימים אלו, בוטלו. ב-4 בפברואר הודיעה מקאו על סגירת בתי הקזינו בה לשבועיים. רשת הילטון סגרה זמנית קרוב ל-150 מלונות בסין. במהלך המגפה, ספג המשק הסיני מכה כפולה, כשמחד גיסא מגזר הייצור הסיני חווה ירידה חדה בהזמנות מהעולם ומאידך גיסא מגזר השירותים נפגע מהאטה בצריכה המקומית. הראשונים להיפגע מהמיתון הכלכלי היו מהגרי עבודה מהכפרים.

במזרח הרחוק, כתוצאה מהמיתון, כלכלת הרפובליקה העממית של סין התכווצה לראשונה מזה כמעט 50 שנה. התמ"ג הלאומי ברבעון הראשון של 2020 צנח 6.8% משנה לשנה, והתמ"ג בחוביי צנח ב-39.2%. הוא עלה ב-2 הרבעונים העוקבים, אחרי דיכוי ההתפרצות. בהודו היה מיתון בפעם הראשונה מאז עצמאותה, לאחר שכלכלתה, השלישית בגודלה באסיה, התכווצה רבעון שני ברציפות. ב-28 באפריל, הרשות המוניטרית של סינגפור (MAS) אמרה שהיא תיכנס למיתון בגלל המכה ממגפת הקורונה בסינגפור ובעולם, וכן יהיה איבוד משרות ושכר נמוך יותר, עם אי ודאות באשר למשך זמן ההאטה, התלוי בהתפתחות המגפה ויעילותן של תגובות מדינות העולם.

 סניף של מלונות SESC בסאו ז'ואאו דה בארה, ברזיל, נאלץ להיסגר עקב המשבר הכלכלי.בכלכלת מצרים, התיירות, המעסיקה עשירית מתושבי מצרים ותורמת כ-5% מהתמ"ג, נפסקה ברובה, ואילו גם העברות כספים של מהגרי עבודה בחו"ל (9% מהתמ"ג) היו צפויים לרדת. מחירי הדלק הזולים והביקוש האיטי יותר הובילו גם כמה חברות שילוח להימנע מתעלת סואץ, ולבחור לנסוע בכף התקווה הטובה, מה שהפחית את דמי המעבר לממשלה. באפריקה שמדרום לסהרה הייתה צפויה להיות למיתון הראשון שלה מזה 25 שנה, אך הפעם למשך זמן ארוך יותר. הבנק העולמי צפה כי כלכלת אפריקה שמדרום לסהרה תקטן בין 2.1% ל-5.1% עד סוף השנה. אפריקה הייתה חייבת לסין 152 מיליארד דולר מהלוואות שנלקחו בין 2000 ל-2018; במאי 2020, סין שקלה להאריך את תאריך היעד להחזר.

בנק אנגליה הוריד את הריבית בממלכה לשפל היסטורי של 0.1%. למחרת הודיע שר האוצר של בריטניה שהממשלה תוציא 350 מיליארד ליש"ט לחיזוק הכלכלה. ב-24 במרץ נסגרו בבריטניה רשמית עסקים ונסיעות לא חיוניות כדי להגביל את התפשטות הנגיף. הוצאות משק הבית ירדו באפריל 2020 ב-41.2% בהשוואה לאפריל 2019. רבים הוצאו לחופשה ללא תשלום ובמאי היו 23 אחוזים מהעובדים בחל"ת.

באוסטרליה, לפני המיתון, סבלה המדינה מגל שרפות קשה במיוחד, שפגע בכלכלה ובנתיבי הסחר המקומיים. לא רק זאת, אלא שאוסטרליה חוותה האטה משמעותית בצמיחתם הכלכלית, כאשר כלכלנים בסוף 2019 אמרו שאוסטרליה "על סף המיתון". כתוצאה מכך והשפעות המיתון, אוסטרליה צפתה מיתון ולפחות נסיגה בתוצר של 6.7% על פי קרן המטבע הבינלאומית. רמת האבטלה של 5.1% צפויה לעלות לשיא של 25 שנים של 10.0%, על פי נתוני האוצר שפורסמו באפריל.

עד מאי, משקיעים ביטלו הוצאות בהיקף של יותר ממאה מיליארד דולר מהשווקים המתעוררים במדינות המתפתחות. לפי תחזית הבנק העולמי במאי, הכלכלה העולמית צפויה להתכווץ בכ-4% בשנת 2020, במקום הצמיחה כ-3.3% שנצפתה, כלומר פער של למעלה מ-7%. כמות העניים בעולם צפויה לגדול בין 0.3% ל-1.7%, כלומר 40 עד 120 מיליונים.

היו חברות שהודיעו על פשיטת רגל. למשל, חברת בגדי היוקרה Brooks Brothers הודיעה על בקשה לפשיטת רגל. כך גם ענקית פצלי הנפט צ'סאפיק אנרג'י.

בסוף אפריל, היו למדינות גישות שונות ביחס להתמודדות עם הנגיף והן דנו על אסטרטגיות יציאה. מטרתן הוא יצירת שגרה בצל הקורונה. נכון לתחילת מאי, הוסרו הגבלות - לפעמים אחרי שנראה שהמגפה הובסה ולפעמים כסוג של "הימור". מנגד, כמה מדינות חוו התפרצות והתמודדו עם מקרים חדשים, ועדיין לא יכלו לדבר על חזרה לשגרה באותם היקפים. במהלך מאי מדינות שונות התקדמו בתוכנית היציאה שלהן והגדירו הקלות וכללים. חלקן התמודדו עם עליה מחודשת.

בספטמבר, דיווחו ארגוני זכויות אדם על בעיות חברתיות שהמצב עורר במזרח הרחוק, שם באזורים רבים המשבר הכלכלי הביא משפחות לסף רעב. חלק מהבעיות הן עלייה בתופעת נישואי הקטינות, או מכירת קטינות למטרות נישואין - תופעות שהיו במגמת ירידה בשנים שלפני הקורונה. נישואין אלו באים לעיתים על חשבון קבלת חינוך וכלים שהיו יכולים לחזק כלכלית את הקטינות, ומשמעותם עלולה להיות איבודה על העצמאות הכלכלית שלהן. בעיות אחרות שדווחו נגעו לסגירת בתי ספר למטרות סגר בכמה מהאזורים העניים ביותר, בו השכלה עשויה להיות ההזדמנות העיקרית של הצעירים לצאת מחיי עוני בעתיד, והזדמנויות אלו נסגרו בפני חלק מהצעירים, מה שהיה עלול למנוע מהם מעשית את האפשרות לצאת מהעוני.
בשל הסגירה או ההגבלה של חלק מהעסקים, מעבר לעבודה מרחוק וכדומה, חלה ירידה במחירי שכר הדירה בערים רבות. היה ביקוש גובר לדירות בפרוורים עם מרחב מחיה גדול יותר וירידה בביקוש בקרב סטודנטים. בהמשך המגפה חלה עליה במחירי הדירות ובמחירי השכירות במקומות שונים. מדינות רבות סבלו מירידה בהיקף תיירות החוץ.

בחודשים הראשונים של 2021, בזכות ההתחסנות, בוטלו הסגרים והמגבלות המחמירות שהוטלו בזמן המגפה ברוב העולם המערבי. רוב המדינות לא ביטלו את כל המגבלות, אבל החזירו לפעילות את רוב ענפי הכלכלה, או את כולם. אבל העולם העסקי היה צריך זמן להתאושש מהמכות שספג במשבר, ורמת האבטלה הייתה גבוהה יותר מאשר ב-2019 כמעט בכל מקום. שוק העבודה לא חזר לקדמותו במלואו והיו שעבדו מהבית בחלק מהזמן. לצד זאת, ככל שהמגפה התקדמה הלכה ועלתה תופעת ההתפטרות הגדולה, במסגרתה עובדים רבים עזבו את מקום עבודתם. בנוסף, חל זינוק בביקוש למוצרים מסוימים ופגיעה בשרשראות אספקה, וכן עלתה האינפלציה. ניתוחים מתחילת 2022 הצביעו על פערים בשיקום הכלכלה בין המדינות המפותחות למדינות המתפתחות.

בשלהי 2021, ממשלות רבות בכל העולם ניסו להימנע ככל האפשר מסגרים מחמירים שיפגעו בפעילות הכלכלית, אולם בשל עליה בהדבקה, עסקים רבים באירופה ובארצות הברית החליטו בעצמם לבצע סגירה זמנית - אם בשל מיעוט לקוחות, ואם בשל עובדים שנדבקו בקורונה או חשש לבריאותם של עובדים בריאים. גם טיסות רבות בוטלו. המשיכו השיבושים בשרשראות האספקה, אשר גם הושפעו ממזג האוויר. בחלק מהמדינות ניתן סבב נוסף של סיוע לעסקים שנפגעו.

## חוסר ביטחון תזונתי

ב-21 באפריל 2020 הזהירה תוכנית המזון העולמית שצפוי רעב בכמה אזורים בעולם כתוצאה מהמגפה. פרסום הדו"ח העולמי על משברי מזון בשנת 2020 ציין כי 55 מדינות נמצאו בסיכון, כאשר דייוויד ביזלי העריך כי בתרחיש הגרוע ביותר "כ-36" מדינות ייכנסו לרעב. בלטו מי שנפגעו ממלחמה, כולל מלחמת האזרחים בסוריה ומלחמת האזרחים בתימן, ומי שנפגעו מסופות הארבה של שנת 2019 במזרח אפריקה. נסטלה, פפסיקו, קרן האו"ם ואיגודי החקלאים פנו ל-G20 לתמיכה בשמירה על חלוקות מזון כדי למנוע מחסור במזון.

האו"ם צפה שיהיו אזורים מסוימים ומשמעותיים עם ביטחון תזונתי לקוי המסווגים תחת השלבים 2, 3, 4 ו-5 במדד ה-IPC בשנת 2020.

## סיוע והתמודדות

כמה מדינות הודיעו על תוכניות להתמודדות עם המצב הכלכלי. התוכניות כללו השקעה התקציבית גבוהה של המדינות השונות. למשל, ב-25 במרץ 2020, אישר הקונגרס של ארצות הברית חבילת הטבות למשק בסכום של שני טריליון דולר. התכנית מימנה בין היתר העלאת דמי אבטלה, בדיקות חינם לנגיף הקורונה, הטבות מס לעסקים קטנים וסיוע לתוכניות תלושי מזון ומדיקייד, ובשנה לאחר מכן עברו תוכניות נוספות. כחלק מההתמודדות עם המצב, במקרים המתאימים נעשתה התאמה בקנה מידה נרחב לעבודה מהבית. במדינות מסוימות, התאפשרה דחייה של תשלום על משכנתות.

בתחילת מרץ 2020 גיבשה קרן המטבע העולמית חבילת סיוע בסכום של 12 מיליארד דולר למדינות עניות, והקונגרס האמריקאי הסכים על תוכנית סיוע של 7.7 מיליארד דולר. הבנקים הגדולים בארצות הברית ביקשו מהממשל הקלות רגולטוריות כדוגמת הורדת דרישת הלימת הון, והעברת הלוואות בריבית נמוכה מהבנק הפדרלי.

במרץ, הודיעה אוסטרליה על חבילה של מיליארד דולר, הראשונה מאז המשבר הכלכלי העולמי ב-2008. החבילה כללה מספר חלקים, תשלום חד פעמי בתשלום של 750 דולר לסביבות 6.5 מיליון מקבלי רווחה ב-31 במרץ, סיוע בעסק קטן עם 700,000 מענקים עד 25,000 $ וסבסוד שכר של 50% עבור 120,000 חניכים או חניכים עד 9 חודשים, מיליארד דולר לתמיכה במגזרים, אזורים וקהילות שהושפעו כלכלית, ו-700 מיליון דולר להגדלת מחיקת המס ו-3.2 מיליארד דולר לתמיכה בהשקעות עסקיות קטנות ובינוניות לטווח קצר. באפריל דמי האבטלה הוכפלו.

בעת מגפת הקורונה בממלכה המאוחדת, הכריז שר האוצר של בריטניה, רישי סונאק, על חבילת תמריצים בשווי 30 מיליארד יורו (39 מיליארד דולר) להתמודדות עם המשבר - החבילה כללה הורדות מיסים ממוקדות ומתן הלוואות לעסקים קטנים. במרץ בנק אנגליה הוריד את הריבית והגדיל תוכנית רכישות האג"ח של הבנק המרכזי ב-200 מיליארד ליש"ט נוספים להיקף כולל של 645 מיליארד ליש"ט (755 מיליארד דולר). כמו כן, הודיעו ראש ממשלת בריטניה, בוריס ג'ונסון וסאנוק על חבילת סיוע בשווי 330 מיליון ליש"ט למגזר העסקי, ובמרכזו: קרן הלוואות לכל העסקים, בריבית נמוכה.

במהלך מרץ, כשהתברר כי המשק עשוי להיות מושבת בשל מגפת הקורונה בגרמניה, העבירה הממשלה בברלין בחקיקה מהירה חבילה המאפשרת "יד חופשית" לחברות לפנות לתוכנית Kurzarbeit. ב-2008, כשהיכה המשבר הכלכלי בתעשייה הגרמנית, הפתרון שמצאה הממשלה כדי למנוע אבטלה היה מתן אפשרות לחברות להעביר את עובדיהן לעבודה במשמרות, במקום לפטר אותם. המדינה פיצתה את בעלי העסקים על העלויות העודפות של המשך העסקת העובדים בזמני משבר, ובתמורה הם נמנעו מפיטורים. העובדים אמנם קיבלו פחות כסף, אבל שמרו על מקום עבודתם. המודל הועתק למדינות באירופה. גם נקבעה תוכנית תמריצים בעלת עלות תקציבית גבוהה יחסית.

בזמן מגפת הקורונה באזרבייג'ן, דווח כי נשיא אזרבייג'ן, אילהם אלייב, הקצה מיליארד דולר לקבינט מתקציב המדינה למימון הצעדים כנגד השלכות המשבר. ב-1 באפריל דווח שאוזבקיסטן ביקשה מהבנק לפיתוח אסיה הלוואה של מיליארד דולר במטרה להתמודד עם מגפת הקורונה באוזבקיסטן. בסוף אפריל, דווח שמדינות עניות נפגעות קורונה יקבלו מאג"ח המגפות של הבנק העולמי 133 מיליון דולר. בעת מגפת הקורונה בטורקיה, הופסקו כל הליכי פשיטת הרגל והוצאה לפועל עד 30 באפריל, למעט חובות בדמי מזונות ומזונות ילדים. ממשלת טורקיה אפשרה לקרן ההון הממשלתית להשתלט על חברות במצוקה – מהלך שצפוי לעצב מחדש את הכלכלה במדינה.

היה דיון בין מדינות האיחוד האירופי על המתווה לפיו תפעל תוכנית סיוע למדינות השונות. האיחוד האירופי תכנן: קרן בשווי 750 מיליארד אירו למאבק במשבר הקורונה לפי הצעה שטרם אושרה, 500 מיליארד מתוך הסכום, כפי שהסכימו ביניהן גרמניה וצרפת, יבואו מגיוס חוב משותף ויחולקו כמענקים למדינות הזקוקות לתמיכה, לראשונה בתולדות האיחוד. הקמת הקרן נתקלת באופוזיציה צפון-אירופית. סכום זה מתווסף לקרן בשווי 540 מיליארד אירו עליה הודיעה הנציבות האירופית באפריל. בסוף יולי, הוסכם על חלוקת 390 מיליארד אירו במענקים ו-360 מיליארד אירו בהלוואות בריבית נמוכה.

ביולי, מדינות רבות המשיכו לגבש תוכניות חילוץ וסיוע. התוכניות כללו גם תמריצים נקודתיים, במטרה להמריץ את הכלכלה ולהחזיר את האנשים לעבודה. במקביל, קבוצה בשם "מיליונרים למען האנושות", עליה חתומים 83 אנשים מהאלפיות הכלכלי העליון, פרסמה הצהרה שקוראת למדינות העולם להעלות באופן קבוע את המיסוי על העשירים ביותר בחברה, כדי לסייע לכלכלה לצאת מהמשבר. בדצמבר 2020, מגפת הקורונה בארגנטינה גרמה לאישור מס חד פעמי על בעלי הון.

בספטמבר 2021, בריטניה הפכה לאחת הכלכלת הראשונות המציגות תוכנית להעלאת מיסים במטרה לצמצם את הגירעונות שיצרה המגפה. בדצמבר, בשל אינפלציה שגדלה, בריטניה הייתה הראשונה בין כלכלות המערב הגדולות שמעלה את הריבית מאז פרוץ המגפה. צעד דומה בוצע במדינות אחרות. בארצות הברית, הוחלט להחיש את קצב הצמצום הכמותי (רכישת אג"ח מהשוק כדי להגביר נזילות ולעודד את הכלכלה). מדינות באירופה נקטו בכמה צעדים, בעיקר בתחום האנרגיה ומימון חשבונות החימום והחשמל, כדי להקל על הצרכנים. במרץ 2022, ארצות הברית העלתה את הריבית לראשונה מאז 2018.

תוכניות הסיוע בהן נקטו מדינות רבות במהלך מגפת הקורונה, היו בין הגורמים המרכזיים שהביאו לעליית האינפלציה העולמית החל משנת 2021.

הבנק המרכזי של סין פרסם באפריל 2022 רשימה של צעדים והבטחות שנועדו לחזק את כלכלת המדינה בשל התמודדות עם עליה חדה בתחלואה.

## ראו גם

* מגפת הקורונה
* משבר שרשרת האספקה
* רובים, חיידקים ופלדה
* התרסקות שוק המניות ב-2020

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **המשבר הכלכלי העולמי בעקבות מגפת הקורונה** בוויקישיתוף
* רועי שפריר, האבטלה מזנקת, הכלכלה קורסת: כך מתמודדות מדינות העולם, באתר מאקו, 9 באפריל 2020
* אקונומיסט, כלכלת ה–90%: גם כשהסגר יבוטל, החיים לא יהיו דומים למה שהכרנו, באתר TheMarker‏, 2 במאי 2020
* רועי ברק, ‏גלי ההדף של הקורונה במערב מכים בעוצמה בחצר האחורית של העולם, באתר גלובס, 8 במאי 2020
* אסף אוני, ‏בעולם כבר נמצאו פתרונות יצירתיים להתמודד עם הקורונה הכלכלית, באתר גלובס, 6 ביולי 2020
* הדור האבוד של אירופה, מחזור קורונה 2020, באתר ynet, 9 ביולי 2020
* דפנה מאור ונמרוד הלפרן, ניפוח בועה היסטורי: מי מגמד את הדפסות הכסף של ארה"ב?, באתר TheMarker‏, 19 ביולי 2020
* הפורום לחשיבה אזורית, קורונה בעולם הערבי: איזה פיצוי הציעו הממשלות?, 2 באוגוסט 2020
* סמדר פרי, בין הזעם של צעירי לבנון לזינוק בהשקעות בדובאי: כלכלות העולם הערבי בצל הקורונה, באתר ynet, 12 בדצמבר 2020
* 10 דברים גדולים שקרו השנה בכלכלה העולמית - וישנו את עתידנו, באתר TheMarker‏, 30 בדצמבר 2020
* עדי דברת, הכסף תקוע, האמנים מושבתים - והייאוש גובר: מה ישראל יכולה ללמוד מהעולם, באתר TheMarker‏, 27 בינואר 2021
* אקונומיסט, ממומחים לזום ועד חוקרי אפידמיולוגיה: המגפה המציאה מחדש את שוק העבודה, באתר TheMarker‏, 5 במאי 2021
* איך הברקזיט והמגפה שינו את הסחר בבריטניה ב-4 תרשימים? (באנגלית), באתר פוליטיקו, 10 בינואר 2022

## הערות שוליים