# מדבר

תפוצת המדבריות בעולם
נוף ממדבר נמיב
דיונות במדבר לוב
מדבר גובי
מדבר אטקמה
נוף ממדבר יהודה
**מִדְבָּר** (ברבים: **מִדְבָּרוֹת** או **מִדְבָּרִיּוֹת**; נקרא גם **אזור צחיח**) הוא אזור נרחב שכמות המשקעים בו קטנה מ-200 מ"מ ממוצע שנתי ולעיתים קרובות גם חם בו במשך היום. בשל כך, ובעיקר בשל המחסור במים, התנאים בו מאפשרים מחיה לאוכלוסייה קטנה מאוד של צמחים וחיות, אם בכלל. במרבית המדבריות יורדים משקעים מעטים. אזור מוגדר כמדברי אם יורדים בו פחות מ-200 מילימטר משקעים בשנה, מה שנכון גם בקטבים משני צידי הכדור, שם ישנם מדבריות קרח בשממות הקרובות לקטבים בהם לא יורדים ממטרים. כמות משקעים זו אינה מאפשרת חקלאות המסתמכת על גשמים בלבד (חקלאות בעל). המדבריות מכסים כרבע משטח היבשה של כדור הארץ.

הגבול בין המדבר לאזור בעל אקלים אחר הוא קו דמיוני הקרוי קו הצחיחות.

## סוגי מדבריות

### בחלוקה לפי מיקום

* מדבר צל גשם — מדבר צל גשם נוצר כאשר מסת אוויר לחה מתעבה במעלה ההרים, ומתייבשת במורד. דוגמה למדבר כזה היא מדבר יהודה, אוויר לח מגיע מהים התיכון, מתעבה וממטיר גשם במעלה ובפסגות הרי יהודה, ומתייבש במורד בדרכו לבקעת הירדן.
* רצועת המדבריות העולמית — כינוי לרצועה של שטחים מדבריים, המשתרעת באופן כללי בין קווי הרוחב 20–30 צפון ו-20–30 דרום. מיקומה של הרצועה נובע מתנאים גלובליים הקשורים לזווית קרני השמש הפוגעות ברצועה זו, וכן לרוחות גלובליות. ברצועה זו נכללים מדבר סהרה והמדבר הערבי בחצי הכדור הצפוני, ומדבריות אוסטרליה בחצי הכדור הדרומי. מדבר סיני והנגב נמצאים בקצה הצפוני של רצועת המדבריות הצפונית.

### בחלוקה לפי סוג הקרקע

* מדבר חולי (אֵרְג) — באנגלית: erg מהמילה הערבית ערק (عرق), שהוראתה "עורק". גיאולוגים צרפתיים אימצו את המילה שפירושה בניב של הסהרה הוא "עורק של חול" (דיונה). הסהרה הוא מדבר הארג הגדול ביותר בעולם ומשתרע על פני כ-9 מיליון קמ"ר.
* מדבר אבנים (חַמַּאדַה) — מישורים סלעיים קשים גבוהים ועקרים, והוא מאופיין בקרקע טרשית.
* מדבר קר (ארקטי ו-אנטארקטי) — להבדיל מיתר המדבריות יש בו מים בשפע, אך הם במצב צבירה מוצק ולכן אינם זמינים לצמחים ובעלי חיים.

### חז"ל

לפי פירוש מלבי"ם לפסוק ”יְשֻׂשׂוּם מִדְבָּר וְצִיָּה, וְתָגֵל עֲרָבָה” (ספר ישעיהו, פרק ל"ה, פסוק א'):

* **מדבר** — אינו טוב לצמחים (בעיקר לצמחים בעלי תועלת לאדם) בשל הקרקע.
* **צייה** — אשר איננה פורייה מפאת השמש היוקדת.
* **ערבה** — אשר מאפשרת צומח פראי כקוצים אך לא גידולים חקלאיים.

## החי והצומח במדבר

קקטוסים שונים במדבר קולורדו
עץ שיטה במדבר נמיב
גמלים במדבר של דובאי
למרות מיעוט המים, המביא להפחתת מסת הצמחים, בתקופת הגשמים קיימת תופעה של פריחת מדבר.

ברוב המדבריות גם אוכלוסיית בעלי החיים קטנה יחסית לזו שבאזורים אחרים. מיעוט הצמחים כגון הגזר מביא להפחתת האנרגיה הניתנת לניצול על ידי המערכת האקולוגית כולה. מעבר לזאת, אוכלוסיות הצמחים ובעלי החיים שכן מצויות במדבריות הן בעיקר מינים טקסונומיים בעלי התאמות ייחודיות לחיים במדבר.
לנוף המדברי מאפיינים ברורים. בדרך כלל הקרקע היא חולית, סלע חשוף או דיונות, אך במדבריות קרים (למשל אנטארקטיקה) הנוף כולל רק קרח ושלג. במדבר קר – הצמחייה מסתכמת בטחב וחזזיות, ובמדבר חם – הצמחייה מתרכזת בנחלים ונאות מדבר. לצמחי מדבר (חם) אסטרטגיות שונות כדי לשרוד במדבר, ובהן –

* עליהם של צמחים מדבריים רבים הם בשרניים, וכך היחס בין הנפח לשטח הפנים מאפשר להפחית את האידוי ולשמור יותר מים בתוכם.
* זרעים של צמחים מדבריים רבים נפתחים רק לאחר ירידת כמות גשם רבה, וכך אין הם מתחילים לנבוט מיד לאחר הגשם הראשון, כאשר אין עדיין ביטחון שהמשקעים יספיקו לגידולו המלא.
* הצמחים מפתחים שורשים עמוקים מאוד, וכך מצליחים לאסוף את המים גם לאחר החלחול הראשוני.
* צמחים מסוימים מצמיחים עלים במאונך כך שפניהם יופנו למזרח ולמערב. כך יוכלו להטמיע את אור השמש בבוקר ובערב אך לא בצוהריים, כשהחום מרבּי.
* צמחי המלוח אוספים מלחים מהקרקע ואוגרים אותם בבלוטות מלח על פני עליהם. הבלוטות הלבנות מחזירות חלק ניכר מאור השמש והחום.
* קוציהם של הקקטוסים הם למעשה עליהם, אך הם מתים ומשמשים הן להגנה מכנית הן להגדלת שכבת הגבול שלהם. הגדלת שכבת הגבול מאפשרת בידוד ומניעת התחממות יתר. ההטמעה (פוטוסינתזה) נעשית על ידי הגזע.
* הקקטוס רעיל לרוב מיני בעלי החיים.

גם לחיות מדבר אסטרטגיות הישרדות רבות, ובהן –

* ממדי גופן קטנים משל חיות מאזורים אחרים.
* הן ממעטות בהפרשות נוזליות: יונקים מדבריים מטילים חומצת שתן, בדומה לעופות ולזוחלים, וגלליהם לרוב קטנים ויבשים. כך הם חוסכים במים.
* יונקים מדבריים מסוימים פיתחו אפרכָּסות רחבות במיוחד, כך ששטח הפנים שלהן גדול ומאפשר ליונק לסלק חום מגופו ביתר יעילות. דוגמאות: פנק, קיפוד וארנבת.
* יונקים מדבריים מסוימים, כגון דישון מקראי, יכולים להתקיים זמן ממושך ללא שתייה. את המים הדרושים להם הם משיגים מהמזון.
* סנאי מדברי אפריקאי מֵצֵל על גופו באמצעות זנבו הרחב.
* צבע גופן בהיר יותר, שכן ככל שהצבע בהיר יותר כך הוא קולט פחות חום שמש. צבע בהיר גם משמש להסוואה.
* התנהגות: הן פעילות בעיקר בשעות הבוקר המוקדמות או בשעות הערב המאוחרות, ונוטות לחפש צל בצוהריים. עיקרון זה נכון בעיקר לזוחלים אך גם ליונקים.
* למיני חיות מדבר אחדים התאמות ייחודיות. שני המינים המפורסמים הם הגמלים: הגמל החד-דבשתי והגמל הדו-דבשתי. דמם של בעלי חיים אלה מאפשר לאגור מים רבים למקרה של אי-התקלות בנווה מדבר או במקור מים במשך כמה ימים. הם גם אוגרים שומן בדבשותיהם ויכולים להימנע מאכילה זמן ממושך מהרגיל. טמפרטורת גופם היא בטווח של כמה מעלות, והדבר מאפשר להם לחסוך במים במקום להזיע. לגמל החד-דבשתי עפעף שלישי שקוף המונע כניסת חול לעיניים. מעבר לזאת, ההתנהגות האינסטינקטיבית של שני מינים אלה מונעת מהם נזקי חשיפה לשמש. למשל, הם יושבים תמיד כשגבם אל השמש ולא פניהם. הגמל הדו-דבשתי במדבר גובי נוהג לאכול את השלג היורד, משום שהוא מתאדה ישירות בלי לעבור במצב נוזל (סובלימציה).

* ראם לבן
* דישון מקראי במדבר בגבול מרוקו-מאוריטניה
* שועל פנק
* מולך קוצני
* פיל מדברי בנמיביה
* קטת נמקוואה
* קוקייה רצנית גדולה

## מדבריות בעולם

* **אמריקה הצפונית**: מוהאבי, מויון-קום;
* **אמריקה הדרומית**: אטקמה, סאלאר דה אויוני;
* **אוסטרליה**: מדבר החול הגדול, מדבר גיבסון, מדבר ויקטוריה הגדול, מדבר סימפסון ומדבר טאנאמי;
* **אסיה**: דַשְׁתְי כוויר, דַשְׁתְי לוט (דַשְׁתְ היא המילה הפרסית למדבר), גובי, טקלה מקאן, נפוד הגדול, המדבר הסורי, קיזילקום, קאראקום, א-רובע אל-ח'אלי, ת'אר, הנגב, מדבר סיני והמדבר הערבי;
* **אפריקה**: סהרה, המדבר הנובי, מדבר נמיב, קלהארי.
* **אנטארקטיקה**.

## גלריה

* נחל חווארים
* עין עבדת-נוה מדבר בנגב
* נגב
* מצדה
* ממשית-עיר נבטית עתיקה
* המכתש הקטן
* אירוס ירוחם
* אירוס שחום
* אירוס הנגב
* באר שבע
* המכתש הגדול
* דימונה
* ירוחם
* מכתש רמון
* הקניון האדום ונחל שני
* עבדת-עיר נבטית עתיקה
* פטרה-עיר נבטית עתיקה
* מצפה רמון
* מואה-עיר נבטית עתיקה
* פארק תמנע
* נחל בשור
* עין עקב תחתון
* שבטה-עיר נבטית עתיקה
* נחל דוד
* אילת
* נחל צין
* ים המלח
* נחל פרת
* חולות חלוצה
* נחל ערוגות

## לקריאה נוספת

* עזרה זהר (עורך), **המדבר** עבר, הווה, עתיד, הוצאת רשפים, ת"א, תשל"ז.

## קישורים חיצוניים

* מאיר ברק, מהו המדבר היבש בעולם?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 2 ספטמבר 2009
* מדבר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מדבריות, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים