# בועת הבינה המלאכותית

**בועת הבינה המלאכותית** היא בועה פיננסית תאורטית בתחום שוק המניות, הצומחת במסגרת "פריחת הבינה המלאכותית" – תקופה המאופיינת בהתקדמות מהירה של בינה מלאכותית ומשפיעה על הכלכלה העולמית. מרבית ההשערות לקיומה של בועה זו נובעות מחששות כי חברות הטכנולוגיה המובילות בתחום הבינה המלאכותית מעורבות בזרימה מעגלית של השקעות, אשר מנפחת את ערך מניותיהן באופן מלאכותי.

## רקע

 ערך מורחב – **תור הזהב של הבינה המלאכותית**

מספר החיפושים בגוגל אחר המונח "בינה מלאכותית" בעלייה חדה בשנות ה־20 של המאה ה־21.
בתחילת העשור השני של המאה ה־21 (2010–2016), וביתר שאת בשנות ה־20 של המאה ה־21, החל תור הזהב של הבינה המלאכותית. תקופה של צמיחה מהירה בתחום הבינה המלאכותית. התהליך התעצם ביתר שאת עם השקת ChatGPT בסוף שנת 2022. התהליך התבטא בהתפתחות משמעותית בטכנולוגיות בינה מלאכותית יוצרת כגון מודלי שפה גדולים ומחוללי תמונות מבוססי בינה מלאכותית, וכן התקדמות מדעית כמו חיזוי מבנה חלבונים על ידי DeepMind של גוגל. נכון לשנת 2025, ChatGPT הוא האתר החמישי הנצפה ביותר בעולם, אחרי גוגל, יוטיוב, פייסבוק ואינסטגרם.

## סטטיסטיקות

בסוף ינואר 2025, ההשקה של הצ'אטבוט הסיני DeepSeek עוררה חששות לגבי בועת בינה מלאכותית אפשרית. מחירי המניות של חברות בינה מלאכותית רבות ירדו, ומניית אנבידיה ירדה ב־17% ביום אחד. מחיר המניה של אנבידיה התאושש ב־8.8% למחרת. באוגוסט 2025, דו"ח של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס קבע כי "למרות השקעות ארגוניות של 30–40 מיליארד דולר בבינה מלאכותית יוצרת, [...] 95% מהארגונים אינם מקבלים תשואה כלל". ההוצאה הצפויה של חברות הענק האמריקאיות ("מגה־קאפ") צפויה להגיע ל־1.1 טריליון דולר בין השנים 2026 ל־2029, בזמן שההוצאה הכוללת על בינה מלאכותית צפויה לעלות למעלה מ־1.6 טריליון דולר.

בגלל הביקוש הגובר לשבבי מחשב כדי לתמוך בטכנולוגיות בינה מלאכותית, אנבידיה נהייתה לחברה בעלת השווי הגבוה ביותר בעולם ולראשונה אי־פעם שהגיעה לשווי שוק של 5 טריליון דולר באוקטובר 2025. מספר הכפול פי חמישה מאז 2023, אז חצתה את רף הטריליון דולר. שווי החברה בשיאה היווה כ־8.5% מה-S&P 500, שהגיע לשיא של כל הזמנים. באוקטובר 2025. וגבוה יותר מהתמ״ג של כל מדינה פרט לארצות הברית ולסין, לפי נתוני הבנק העולמי. במהלך שנת 2025, חברות הקשורות לבינה מלאכותית היו אחראיות לכ-80% מהעליות בשוק המניות האמריקאי. היו אנליסטים סקפטיים הזהירו שהעלייה המהירה של חברות טכנולוגיית הבינה המלאכותית עשויה להיות תוצאה של הנדסה פיננסית מוגזמת.

מיקרוסופט חשפה כי הוציאה כמעט 35 מיליארד דולר על תשתית בינה מלאכותית ברבעון השלישי של 2025. באוקטובר, היא נהייתה לחברה השנייה בשוויה בעולם, בעיקר בזכות אחזקתה (27%) ב-OpenAI. בעוד שראתה עלייה של 18% בהכנסות וב-12% ברווח הנקי, שווי המניות ירד ב-4% במסחר לאחר שעות המסחר, על רקע חששות של משקיעים לגבי העלויות הגבוהות שהחברה תידרש להוציא בשביל שמירה על פריחת הבינה המלאכותית.

בסוף שנת 2025, 30 אחוזים ממדד S&P 500 האמריקאי הוחזקו על ידי חמש החברות הגדולות ביותר, ריכוז השוק הגבוה ביותר זה כחצי מאה. שווי המניות היה על פי הדיווחים, המתוח ביותר מאז בועת הדוט-קום. מומחים הזהירו כי חברות בינה מלאכותית מוערכות ביתר קיצוני, כאשר מדד S&P 500 נסחר במכפיל 23 לרווחים העתידיים, ומדד FTSE נסחר במכפיל 14, מה שמראה עד כמה יקר הפך השוק האמריקאי. יחס המחיר-רווח של קייס-שילר בשוק האמריקאי עבר גם הוא את ה-40 בפעם הראשונה מאז קריסת בועת הדוט-קום.

## ספקולציות

סם אלטמן, מנכ"ל OpenAI, אמר בשנת 2025 כי לדעתו מתקיימת כעת בועת בינה מלאכותית. בתחילת 2025, ריי דאליו, מנהל השקעות משותף בברידג'ווטר אסושייטס, אמר כי רמות ההשקעה הנוכחיות בבינה מלאכותית "דומות מאוד" לאלו שהיו בתקופת בועת הדוט-קום.

בספטמבר 2025, כתב ה־Australian Financial Review "אם אנחנו באמת נמצאים בבועה נוספת של שוק המניות, זו בוודאי הדוגמה הצפויה ביותר בהיסטוריה". באוקטובר של אותה שנה, ג'יימי דיימון, יושב ראש ומנכ"ל הבנק הגדול ביותר בארצות הברית, ג'יי פי מורגן,כי הוא סבור ש"הבינה המלאכותית היא דבר אמיתי", אך הוסיף שלדעתו חלק מהכסף שמושקע כיום בתחום יתבזבז. הוא אמר גם שיש סיכוי גבוה יותר לירידה משמעותית בשוק המניות במהלך השנתיים שלאחר מכן מכפי שהשוק משקף.

דיימון הזהיר כי קריסת מניות המונעת על ידי בינה מלאכותית עלולה לגרום לאובדן כסף רב שהושקע, אך הוסיף כי הבינה המלאכותית תשתלם כמו שמכוניות וטלוויזיות בסך הכל השתלמו. בנוסף, הוא קבע כי רמת אי הוודאות צריכה להיות גבוהה יותר בתודעתם של רוב האנשים".

### מימון מעגלי

גרפיקה של בועות המתארת השקעות מעגליות על ידי חברות בינה מלאכותית. ספקולנטים מסוימים הטילו ספק במבנה ההשקעות של תעשיית הבינה המלאכותית עקב בעיות רווחיות ותזרים מזומנים עבור חברות בינה מלאכותית גדולות.
הועלו חששות שחברות טכנולוגיה מובילות בתחום הבינה המלאכותית משתמשות במימון והשקעות מעגליות כדי להעלות באופן מלאכותי את הערכות השווי שלהן. בספטמבר, אנבידיה השקיעה 100 מיליארד דולר ב־OpenAI, והרחיבה את האחזקות שכבר החזיקה בחברה. הסכם זה נערך בציפייה ש־OpenAI תפעיל מרכזי נתונים נוספים באמצעות שבבים שקנתה מאנבידיה, ותיצור זרימת כסף מעגלית.

באוקטובר, רכשה OpenAI מוצרי אלקטרוניקה בשווי מיליארדי דולרים מ־AMD, יריבתה של אנבידיה, לצורך פיתוח הבינה המלאכותית שלה, בעסקה שהפכה את OpenAI לאחת מבעלות המניות הגדולות ביותר בחברה. אורקל חתמה גם היא על עסקה של 300 מיליארד דולר עם החברה.

### הצהרת בנק אנגליה

בנק אנגליה הזהיר מפני הסיכונים הגוברים לתיקון בשוק העולמי עקב הערכת יתר אפשרית של שווי חברות טכנולוגיות מובילות בתחום הבינה המלאכותית בשוק המניות, כמו OpenAI, אשר שילשה את ערכה מ־157 מיליארד דולר באוקטובר 2024 ל־500 מיליארד דולר בשנה שלאחר מכן. הערכות שווי אלו, לטענתם, עלולות להיפגע עוד יותר אם דרישות התשתית לקיום הטכנולוגיה יהיו גבוהות מדי מכדי לעמוד בהן. הם הוסיפו כי המשקיעים לא הוזהרו כראוי מפני הסיכונים של קריסת שוק המניות אם הבינה המלאכותית לא תעמוד בציפיות השוק.

קרן המטבע הבינלאומית הסכימה עם טענות הבנק וחיזקה אותן. קריסטלינה גאורגייבה, כלכלנית בולגרית והמנהלת ה-12 של קרן המטבע הבינלאומית, גם היא השוותה לבועת הדוט-קום של 2001, והדגישה כי תיקון שוק עלול לעכב את הצמיחה העולמית ולהחליש את כלכלות המדינות המתפתחות.

## דעות מנוגדות

בקרב העוסקים בתחום יש מחלוקת האם הבינה המלאכותית בעשור השני של המאה ה־21 היא בועה.
על פי דו"ח של גולדמן זקס זו אינה בועה, מפני שהעלייה המהירה בשווי המניות מוצדקת על ידי צמיחה משמעותית ומתמשכת ברווחים. בגולדמן זקס ציינו גם כי הערכות השווי של מניות הצמיחה הגדולות בארצות הברית שהובילו את השוק כלפי מעלה בשוק השורי מאז אוקטובר 2022 הן צנועות בהשוואה לבועת הדוט-קום.

מורגן סטנלי ציין כי תזרים המזומנים החציוני עבור 500 החברות המובילות בארצות הברית הוא בערך פי שלושה ממה שהיה בשנת 1999 וכי פרופילי הרווחיות של החברות חזקים הרבה יותר כעת.

יו"ר הפדרל ריזרב הנוכחי של ארצות הברית, ג'רום פאוול, הצהיר כי בינה מלאכותית שונה מבועות טכנולוגיה אחרות כמו בועת הדוט-קום בכך שהתאגידים שמאחוריה מייצרים הכנסות גדולות ושהשקעות במרכזי נתונים של בינה מלאכותית מייצרות צמיחה כלכלית גדולה.

## הערות שוליים