Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# ביטורנט

**ביטורנט** (**BitTorrent**) הוא פרוטוקול עמית לעמית לתוכנות שיתוף קבצים שנכתב על ידי בראם כהן. התוכנה הראשונה נכתבה בשפת התכנות פייתון.

הפרוטוקול מאפשר לאנשים רבים להוריד קובץ בלי להאט את קצב ההורדה של אנשים אחרים. יכולת זו מתאפשרת על ידי כך שהמורידים עצמם משתפים את החלקים שהם הורידו עם שאר המורידים, במקום שכולם יורידו את הקובץ משרת אחד אשר רוחב הפס שלו מוגבל. בדרך זו, לא רק שהמשתמש משתמש ברוחב פס, אלא הוא גם תורם רוחב פס בחזרה לשאר המשתמשים. עובדה זו גורמת לכך שבדרך כלל הפעלת ביטורנט תוך מתן האפשרות להעביר את הקובץ הלאה, גורמת להאטה משמעותית בעבודה עם יישומי אינטרנט אחרים.

כהן העלה את הקוד הפתוח של התוכנה לאינטרנט ומאז התפתחו מספר גרסאות ביטורנט שונות המתבססות על הקוד של כהן.

## הסבר כללי

הנפשה (אנימציה) של השימוש בפרוטוקול - הנקודות הצבעוניות תחת כל מחשב בחלק העליון מייצגות חלקים שונים של הקובץ. כאשר הושלמה העתקה של חלק כזה לאחד ממחשבי היעד, ההעתקה למחשב יעד אחר כבר מתרחשת בין משתמשים. השרת מספק רק עותק יחיד של הקובץ, וכל המשתמשים משכפלים את חלקיו זה מזה.
התוכנה עובדת עם קבצים בעלי הסיומת torrent. קבצים אלו הם למעשה מצביעים שמטרתם להפנות את התוכנה למידע הדרוש על מנת להוריד את הקובץ המבוקש.
קובץ ה-torrent מפנה את התוכנה ל-Tracker, שהוא למעשה שרת המכוון את כל התנועה בין המשתמשים המורידים את אותו קובץ.

ביטורנט שולחת ומקבלת מספר חלקים מקובץ ההורדה בו-זמנית, על פי הוראות ה-Tracker. היכולת לשלוח ולקבל חלקים שונים של הקובץ בו זמנית, ממשתמשים שונים, מאפשרת לביטורנט לשמור על קצב העברה גבוה מאוד.

למשל:

* אדם מסוים רוצה להוריד את הקובץ A באמצעות ביטורנט.
* הוא תר את האינטרנט אחר קובץ Torrent המצביע על הקובץ A, ומפנה את התוכנה לשרת (Tracker).
* ברגע שתוכנה מתחברת לשרת, היא מקבלת ממנו הוראות באשר למי מהמשתמשים השונים עליה להתחבר.
* התוכנה מתחברת למשתמשים רבים ומורידה מכולם את הקובץ בו-זמנית.
* כל חלק מהקובץ שהורד והוא כבר מוכן, הופך להיות זמין למשתמשים אחרים דרך התוכנה. כלומר, ברגע שהתוכנה מסיימת להוריד חלק מסוים, היא חולקת אותו עם שאר המשתמשים.
* בו בזמן, השרת מפנה משתמשים אחרים אל המחשב של אותו אדם, על מנת שיוכלו להוריד ממנו חלקים מהקובץ שהורדתם הסתיימה.

בניגוד לתוכנות העמית לעמית (P2P), ביטורנט מוצאת **מקורות** דרך שרת, ולא דרך משתמשים אחרים, על אף שהעברה עצמה של הקובץ כן מתבצעת ישירות ממשתמש לאחר. תוכנת שיתוף מהירה יחסית לתוכנות שיתוף אחרות.

## ראו גם

* קאזה
* eMule
* שיתוף קבצים
* μTorrent
* Tixati
* qBittorrent
* Popcorn Time
* Nyaa Torrents
* RARBG

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ביטורנט** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של ביטורנט
* איך פועלת הביטורנט? (באנגלית)
* רן יניב הרטשטיין, איך ליצור את מכונת השיתוף המושלמת, באתר כלכליסט, 7 במרץ 2009
* ביטורנט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# עיתונאים ללא גבולות

עיתונאים ללא גבולות
Reporters sans frontières|  |
|
מדינה |
צרפת  |
|
משרד ראשי |
פריז  |
|
מיקום מטה הארגון | ﻿ / ﻿ |
|
מייסדים | Robert Ménard, Jacques Molénat, Émilien Jubineau, Rémy Loury  |
|
יושב ראש | Alain Le Gouguec, Pierre Haski, Dominique Gerbaud, Éric Chol  |
|
עובדים |
55  |
|
תקופת הפעילות |
1986–הווה (כ־40 שנה)  |
|
פרסים והוקרה | * פרס לורנצו נטלי (1996)
* Premi Antonio Asensio de Periodisme (2006)
* פרס רולנד ברגר (2009)
* Siebenpfeiffer Award (2007)
* פרס מוניסמאניין (2014)
* פרס ד״ר אריך סלומון (2002)
* פרס סחרוב לחופש המחשבה (2005)
* Dawit Isaak award (2007)
* מדליית קרל הגדול למדיה אירופאית (2009)
* פרס דן דוד (2019)
 |
| rsf.org/fa |
|   |

**עיתונאים ללא גבולות** (בצרפתית: **Reporters sans frontières**), על משקל "רופאים ללא גבולות", הוא ארגון בין-לאומי לא-ממשלתי הפועל לקידום ושמירת חופש העיתונות. הארגון הוקם בצרפת ב-1985 ומטהו שוכן בפריז.

ב-2005 זכה הארגון בפרס סחרוב לחופש המחשבה מטעם הפרלמנט האירופי. ב-2019 זכה בפרס דן דוד.

משימת הארגון כוללת ניטור, גינוי ומניעה של התקפות על חופש המידע ברחבי העולם. תחומי הפעילות של בארגון כוללים גם התמקדות בצנזורה באינטרנט ובניו מדיה, ותמיכה בעיתונאים העובדים באזורים מסוכנים. לכתבים ללא גבולות נוכחות פעילה בחמש יבשות באמצעות רשת של למעלה מ -150 כתבים, ונהנית ממעמד של יועץ באו"ם ובאונסק"ו.

## פרסומים

* החל משנת 2002 מפרסם הארגון בכל ינואר את "דירוג חופש העיתונות בעולם", בו הוא מפרט על מצב חופש העיתונות במדינות השונות.
* בכל שנה ב-3 במרץ מפרסם הארגון את רשימת אויבי חופש העיתונות הכוללת מנהיגי מדינות, מיליציות וארגוני פשיעה הפוגעים בעיתונאים.
* ספרוני הדרכה לעיתונאים ובלוגרים.

## פעילויות נוספות

הארגון מתחזק רשימות של עיתונאים הרוגים ועיתונאים כלואים. הארגון מוביל קמפיינים שונים לדוגמה בזמן אולימפיאדת בייג'ינג 2008 ובזמן משחקי החורף בסוצ'י 2014. הארגון מציין מדי שנה ב-12 במרץ את היום הבינלאומי נגד צנזורה ברשת. מדי שנה בדצמבר מעניק הארגון את "פרס חופש העיתונות".

## ראו גם

* סינון תכנים באינטרנט
* רופאים ללא גבולות
* מהנדסים ללא גבולות
* אגודת העיתונות החופשית

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **עיתונאים ללא גבולות** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של עיתונאים ללא גבולות (בצרפתית)

* אתר האינטרנט הרשמי של עיתונאים ללא גבולות (באנגלית)

* אתר האינטרנט הרשמי של עיתונאים ללא גבולות (בספרדית)

* אתר האינטרנט הרשמי של עיתונאים ללא גבולות (בפורטוגלית ברזילאית)

* אתר האינטרנט הרשמי של עיתונאים ללא גבולות (בערבית)

* אתר האינטרנט הרשמי של עיתונאים ללא גבולות (בפרסית)

* עיתונאים ללא גבולות, ברשת החברתית X (טוויטר)
* עיתונאים ללא גבולות, סרטונים בערוץ היוטיוב
* דירוג חופש העיתונות בעולם הרביעי - באתר הארגון
* 13 המדינות המצנזרות אינטרנט
* יהל גלילי, יחסינו לאן(הקישור אינו פעיל), באתר כותרת, 5 ביוני 2019
* עיתונאים ללא גבולות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# כרומיום

כרומיום
Chromium|  |
|  |
| העמוד הראשי של ויקיפדיה העברית בכרומיום במערכת ההפעלה לינוקס |
|
מפתח |
מיזם כרומיום |
|
מחזור חיים |
2008–הווה (כ־18 שנים) |
| גרסה אחרונה |
142.0.7444.61 (6 בנובמבר 2025)  |
|
מערכת הפעלה |
מערכות דמויות Unix, לינוקס, macOS (החל מגרסה 10.6), Microsoft Windows, אנדרואיד (החל מגרסה 4.0) |
|
נכתבה בשפות | C++, JavaScript, פייתון, ג'אווה (שפת תכנות), C (שפת תכנות), שפת סף  |
|
סוג רישיון |
הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו, הרישיון הציבורי הכללי של גנו, הרישיון הציבורי של מוזילה, רישיון BSD, רישיון MIT וקבצים ללא רישיון |
|
קוד מקור | *
*
 |
|
קטגוריה |
דפדפן |
|
chromium.org |
|   |

**כְּרוֹמְיוּם** (באנגלית: **Chromium**, בתרגום חופשי לעברית: כרום) הוא מיזם של חברת גוגל המבוסס על קוד פתוח, שמיועד עבור פיתוח הדפדפן גוגל כרום.

מקור השם כרומיום הוא מהיסוד הכימי כרום.
מטרת גוגל כפי שפורסמה בתיעוד הפיתוח הייתה, שהשם כרומיום יהיה של מיזם הקוד הפתוח של הדפדפן, ושהוא יהיה האחרון שישתמש בשם הקשור לכרום. בהמשך לקחו מפתחים נוספים את הקוד והסבו אותו לדפדפנים נוספים תחת השם כרום וכן לכאלו בעלי שם שונה כ-Comodo Dragon ,Flock ,SRWare Iron, RockMelt Advanced Chrome ועוד.

בפיתוח היישום הושם דגש מיוחד כדי ליצור ממשק משתמש מזערי, וכדברי המפתחים "הדפדפן צריך להיות בעל תחושה קלילה (מבחינה קוגניטיבית ופיזית) ומהיר".

התוכנה מופצת ברישיון BSD. היא כוללת את כל הרכיבים הכלולים בכרום למעט רכיבים קנייניים (לדוגמה: נגן הפלאש).

קוד המקור של כרומיום מנוהל במערכת Subversion. למיזם יש מערכת משלו להורדת וניהול הקוד בצד הלקוח בשם **gclient**.

הדפדפן Edge של מיקרוסופט מבוסס על כרומיום.

## פלטפורמות תומכות

רוב הפצות הלינוקס ומערכות ה-BSD מציעות את הדפדפן במאגרי התוכנה שלהם. ל-BSD ולינוקס קיימות גרסאות נפרדות ל־x86 ול־x86-64. בנוסף קיימות גרסאות התואמות למערכות ההפעלה חלונות של מיקרוסופט, macOS של אפל, Chrome OS, ואנדרואיד (החל מגרסה 4.0).

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **כרומיום** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של כרומיום (באנגלית)

* כרומיום, ברשת החברתית X (טוויטר)
* כרומיום, הבלוג הרשמי
* The Chromium Projects, דף הבית של הפרויקט (באנגלית)

## הערות שוליים
# אנדרואיד קאפקייק

אנדרואיד קאפקייק|  |
|  |
|
מפתח |
חברת גוגל  |
|
מחזור חיים |
27 באפריל 2009 – הווה (17 שנים)  |
|
מנהל חבילות | APK  |
|
אתר אינטרנט |   |
|
→ אנדרואיד פטיפוראנדרואיד דונאט ← |
|   |

**אנדרואיד 1.5 קאפקייק** הוא גרסת האנדרואיד השלישית שפותחה על ידי גוגל, השקה גדולה של הפלטפורמה שניתנה להחלה על מכשירי אנדרואיד החל מחודש מאי 2009, ואינה נתמכת עוד. ההשקה כללה תכונות חדשות עבור משתמשים ומפתחים, כמו גם שינויי ממשק במערכת אנדרואיד. פלטפורמת אנדרואיד 1.5 זמינה עבור מפתחים, כרכיב להורדה לערכת פיתוח תוכנה לאנדרואיד.

אנדרואיד 1.5 כללה תכונות חדשות כגון מסך מקלדת ותמיכת בלוטות', כמו גם שיפורים לתכונות קיימות כגון שינויים בממשק המשתמש לצורך ניהול יישומים ומספר אפליקציות של גוגל.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אנדרואיד קאפקייק** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של אנדרואיד קאפקייק (באנגלית)

## הערות שוליים

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **גרסה קודמת**: **אנדרואיד 1.1** | **אנדרואיד 1.5** 2009 | **גרסה עוקבת**: **אנדרואיד 1.6** |
# Dart

Dart|  |
|
מפתח |
חברת גוגל  |
|
מחזור חיים |
10 באוקטובר 2011 – הווה (14 שנים)  |
| גרסה אחרונה |
3.12.2 (9 ביוני 2026)  |
|
מערכת הפעלה |
חוצה-פלטפורמות |
|
סוג רישיון |
רישיון BSD  |
|
קוד מקור |   |
| dart.dev |
|   |

**Dart** היא שפת תכנות המפותחת על ידי גוגל. היא נחשפה בוועידת GOTO באורהוס באוקטובר 2011.
המטרה המרכזית של שפת התכנות היא להחליף את השפה המשמשת בפועל לפיתוח אפליקציות אינטרנט, JavaScript. עד להשגת המטרה, כדי לרוץ בדפדפנים הראשיים, Dart תבצע הידור מקוד-לקוד של JavaScript.

כדי להשיג שיפורי ביצועים, מפתחי גוגל השקיעו מאמץ גם בקידום ופיתוח JavaScript.
ביקורת כנגד היוזמה מתרכזת בכך שהוספת שפה רק מבזרת ומסבכת את הפיתוח לאינטרנט, בדומה למה שקרה עם VBScript.

על פי הצהרת החברה, Dart מתוכננת לעבוד עם אפליקציות מודרניות, נוחה לשימוש מפתחים, ובעלת ביצועים מוגברים בצד המשתמש.

היא מונחית עצמים (Object Oriented) מבוססת מחלקות, ובעלת תחביר דומה לשל שפת C. השפה תומכת ב־Interfaces, במחלקות אבסטרקטיות (Abstract class) וב־Generics.

בנובמבר 18 שנת 2011, גוגל שחררה הצהרה בה הכריזה על פיתוח סביבת עבודה ייעודית ל־Dart. פרויקט זה נזנח לאחר שנכנסו תוספים שמאפשרים תמיכה ב־Dart בסביבות עבודה שונות, כדוגמת אנדרואיד סטודיו ו־ויז'ואל סטודיו קוד.

סיבה עיקרית לפופולריות של Dart כשפת תכנות היא העובדה שגוגל בנו בעזרתה את פלאטר, ספרייה המאפשרת תכנות אפליקציות גם לסביבות אנדרואיד וגם לסביבות iOS, וכל זאת בצורה נוחה במיוחד.

הפרויקט נוסד על ידי לארס באק וקספר לונד.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **Dart** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של Dart (באנגלית)

* Dart, ברשת החברתית X (טוויטר)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# iGoogle

iGoogle|  |
| תמונת מסך של iGoogle |
| תמונת מסך של iGoogle |
|
מפתח |
גוגל |
|
מחזור חיים |
? – 1 בנובמבר 2013 |
| גרסה אחרונה |
מלא (מאי 2005) |
|
מערכת הפעלה |
שירות מבוסס רשת |
|
סוג רישיון |
חופשי |
|
 |

**iGoogle** היה שירות של גוגל המבוסס על AJAX, ובעזרתו ניתן היה להתאים אישית את דף הבית, בדומה ל-
Netvibes, Pageflakes, My Yahoo!, Windows Live Personalized Experience. השירות החל במאי 2005. בעזרת השירות ניתן היה להוסיף גאדג'טים ועדכונים מאתרים לדף הבית של גוגל.

השירות שינה את שמו מחדש ב-30 באפריל 2007 והופץ ב-42 שפות, מעל ל-70 שמות דומיין של מדינות.

ב-1 בנובמבר 2013 סגרה גוגל את השירות.

## גאדג'טים

iGoogle תמך בשימוש מיוחד שנקרא "גאדג'טס" והציג אותם בדף הראשי. הגאדג'טים פעלו עם משתמש אישי ועבדו גם במכשירי API של גוגל. כמה מהגאדג'טים שפותחו ל-Google Desktop התאימו גם ל-iGoogle.‏ הגאדג'טים של גוגל (Google Gadgets) היו ציבוריים וכולם יכלו להשתמש בהם.
נוסף על כך, גוגל אפשרה לכל המשתמשים ליצור ג'אדגטים מיוחדים שלא דורשים ידע ב-Google API.

## עיצובים

ב-iGoogle, משתמשים יכלו ליצור ולבחור לעצמם את העיצוב והמראה של דף הבית שלהם. חלק מהעיצובים השתנו לפי מזג האוויר, הזמן המקומי, וכו'. יש עיצובים ששינו את העיצוב שלהם בעצמם.

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של IGoogle

* IGoogle, הבלוג הרשמי
# נקסוס 5X

נקסוס 5X
Nexus 5X|  |
|  |
|
מידע כללי |
|
סוג |
דגם של טלפון חכם  |
|
יצרן | LG אלקטרוניקה, חברת גוגל  |
|
תאריך הפצה |
29 בספטמבר 2015  |
|
תאריך הפסקת שיווק |
4 באוקטובר 2016  |
|
סדרה |
גוגל נקסוס  |
|
הבא בסדרה |
פיקסל (טלפון חכם)  |
|
מידע טכני |
|
מערכת הפעלה |
אנדרואיד מרשמלו  |
|
מעבד |
סנאפדרגון 808  |
|
זיכרון |
2 גיגה-בית  |
|
סוללה |
2,700 מילי אמפ"ש  |
|
מידות |
|
רוחב |
72.6 מ"מ  |
|
גובה |
147 מ"מ  |
|
עובי |
7.9 מ"מ  |
|
משקל |
136 ג'  |
| www.google.com/nexus/5x |
|   |

**נקסוס 5X** (באנגלית: **Nexus 5X**) הוא מכשיר סמארטפון אשר הוכרז ב-29 בספטמבר 2015 באירוע שערכה גוגל בסן-פרנסיסקו. הוא יורשו של נקסוס 5 שהוכרז כשנתיים קודם. בדומה לנקסוס 5, מחירו זול יחסית למרבית הסמארטפונים בשוק בעלי מפרט מתחרה לשלו. כמו כן גם הוא נוצר בשיתוף פעולה בין גוגל ל-LG אלקטרוניקה.

המכשיר הושק לראשונה עם אנדרואיד מרשמלו וזכה לשדרוג לאנדרואיד נוגט 7.0 ו-7.1.1 ולאנדרואיד אוריאו 8.0.0 ו-8.0.1.

לנקסוס 5X מסך בגודל 5.2 אינץ' ברזולוציית 1080X1920 כולל ציפוי מסוג זכוכית גורילה 3. הוא בעל זיכרון RAM בגודל 2GB ומעבד קוואלקום סנאפדרגון 808. בנוסף, יש לו חיישן טביעות אצבע, מצלמה אחורית באיכות 12.3 מגה-פיקסל, USB-C ותמיכה ב-NFC.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **נקסוס 5X** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של נקסוס 5X (באנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# Odnoklassniki.ru

Odnoklassniki.ru|  |
|
נתונים כלליים |
|
מייסדים | Albert Popkov  |
|
תקופת הפעילות |
4 במרץ 2006 – הווה (20 שנה)  |
|
מדינה |
רוסיה  |
|
מיקום המטה |
מוסקבה, רוסיה רוסיה |
|
מוצרים עיקריים |
רשת חברתית מקוונת  |
|
רווח |
16,300,000,000 רובל רוסי (נכון ל־2014)  |
|   |
| odnoklassniki.ru |
|   |

**OK.ru** או **Odnoklassniki.ru** (מרוסית: **חברים לכיתה**, ברוסית: **Однокла́ссники**) הוא אתר אינטרנט במגוון שפות (בעיקר רוסית) מסוג רשת חברתית מקוונת, המאפשר חיפוש ויצירת קשר עם חברי כיתה מבית הספר, מהאוניברסיטה, מהמכללה, חברים ממקומות עבודה קודמים וכמו כן קרובי משפחה ומכרים.

למעשה, האתר הוא מעין מקבילה של פייסבוק העולמית, המיועדת לקהל דובר רוסית ברובו המוחלט.

האתר נפתח ב-4 במרץ 2006 על ידי מתכנת האתרים הרוסי אלברט פופקוב, ב-2008 רכשה חברת "Mail.Ru Group" חלק מהבעלות על הרשת ויחד עם חברת הבת שלה מחזיקה ב-58% מהבעלות על הרשת. ב־2021, Mail.Ru Group שינתה את שמה ל-VK Company.

לפי נתוני האתר, ביולי 2009 האתר תפס נתח מרכזי מהתעבורה היומית של דוברי הרוסית בגילאי 14—55, בקרב אתרים שאינם אתרי חיפוש, ובקרב כל האתרים ברשת הרוסית. לפי סטטיסטיקת האתר, נכון ליוני 2011 נרשמו באתר מעל 100 מיליון משתמשים מרחבי חבר המדינות ומן הפזורה הרוסית, ונכון לינואר 2013 מעל 200 מיליון משתמשים רשומים באתר. מפתחי האתר טוענים למעל 40 מיליון כניסות ביממה לאתר.

לחיפוש הראשוני באתר יש צורך ברישום לפי בית ספר או מכללה. לאחר מכן מבוצע החיפוש לפי שם החבר, בית הספר, וכל קהילה אחרת אליה נרשם.

לפי "אלקסה", האתר הוא השישי הפופולרי ביותר ברוסיה, ובמקום ה-81 בעולם (נכון לינואר 2022).

בישראל רשומים באתר כ-100,000 איש.

לחומר באתר יש גישה למערכת המערכת לפעולות חקירה מבצעיות ובהתאם לכך כל מידע הנמצא בו חשוף למערכות ביטחון רוסיות.

## ראו גם

* VK (רשת חברתית)
* VK (חברה)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **Odnoklassniki.ru** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של Odnoklassniki.ru (בשפות מרובות)

* אתר האינטרנט הרשמי של Odnoklassniki.ru

* Odnoklassniki.ru, ברשת החברתית פייסבוק
* Odnoklassniki.ru, ברשת החברתית X (טוויטר)
* Odnoklassniki.ru, ברשת החברתית אינסטגרם
* Odnoklassniki.ru, ברשת החברתית VK
* Odnoklassniki.ru, סרטונים בערוץ היוטיוב
* כתבה על הפרסום באודנוקלסניקי
# נייר עבודה

**נייר עבודה** (**working paper**) עשוי להיות אחד הדברים הבאים:

* **נייר עבודה** או **נייר טכני** באקדמיה. לעיתים קרובות, חוקרים מפרסמים ניירות עבודה כדי לחלוק רעיונות לגבי נושא או כדי לעורר משוב לפני הגשה ללכנס אקדמי שנבדק בידי עמיתים או לכתב עת אקדמי. ניירות עבודה הם לרוב הבסיס לעבודות קשורות, ועשויות כשלעצמן להיות מצוטטות על ידי מאמרים של ביקורת עמיתים. הם עשויים להיחשב כספרות אפורה. בניגוד למאמר מדעי, נייר עבודה לא עובר ביקורת עמיתים.
* לפעמים המונח נייר עבודה משמש שם נרדף לדוח טכני. ניירות עבודה מפורסמים בדרך כלל באתרי אינטרנט, השייכים למחבר או למוסד המזוהה עם המחבר. האו"ם משתמש במונח "נייר עבודה" בערך במובן זה עבור טיוטות של החלטות של האומות המאוחדות
* **מסמכי עבודה** - מסמכים הדרושים לקטינים לקטין כדי לקבל עבודה במדינות מסוימות בתוך ארצות הברית. מסמכים כאלה מחייבים בדרך כלל את המעסיק, ההורה / אפוטרופוס, בית הספר והרופא להסכים לתנאי העבודה שנקבעו על ידי המעסיק.
* ניירות עבודה של ביקורת (Audit working papers): מסמכים הנדרשים לביקורת בדוחות הכספיים של חברה. ניירות העבודה הם רכושו של משרד רואי החשבון העורך את הביקורת. מסמכים אלה מכונים באופן רשמי כ"תיעוד ביקורת" (audit documentation) או לפעמים "קובץ הביקורת" (audit file). המסמכים משמשים הוכחה לנוהלי ביקורת שבוצעו, ראיות שהושגו ולמסקנה או חוות הדעת אליה הגיע המבקר.

## ראו גם

* הדפסה מוקדמת
* ספרות אפורה
# מסה (חיבור עיוני)

**מַסָּה** (במלרע) היא חיבור עיוני הבוחן נושא מחיי החברה או מעולם הרוח. המסה מתאפיינת בגישה סובייקטיבית, המציגה את נקודת המבט המקורית של הכותב (המכונה "מסאי" או "מסאית", בהתאם למינו). המסה עוסקת בנושאים כגון אתיקה, דת, אופי החברה ועוד.

הוגה הדעות הצרפתי מישל דה מונטן הוא הראשון שעסק בכתיבת מסות (או לפחות הראשון שראה בפעילות כתיבה זו ראויה לסיווג עצמאי), ביצירתו Essais, שפורסמה לראשונה ב-1580. את המושג essai שטבע, גזר מהפועל הצרפתי essayer, שפירושו "לנסות". גם המונח העברי "מסה" מגיע משורש נ-ס-ה ואז לפעמים נחשב תרגום שומר משמעות וצליל של המונח הלועזי. את המסות החל לכתוב לאחר מות ידידו ואיש סודו, אטיין דה לה בואטי, כתחליף לשיחות עם אותו ידיד.

אף שמסה היא יצירה עיונית שאינה בדיונית, נכללות מסות גם ביצירותיהם של סופרים עבריים עכשוויים, ובהם שולמית הראבן, עמוס עוז, פניה עוז-זלצברגר ודויד גרוסמן. קדם להם בכך המשורר חיים נחמן ביאליק, שעם מסותיו הידועות נמנית המסה "גילוי וכיסוי בלשון". בין המסאים העבריים הבולטים: אליעזר שטיינמן, שזכה לכינוי "מונטן העברי" (ואף חיבר "מסה על המסות", שהתפרסמה ב"מאסף סופרי ארץ ישראל", ת"ש), יעקב שטיינברג, שלמה צמח, דב סדן, ישראל כהן, ז'קלין כהנוב ושלמה גרודזנסקי.

השופטים בתחרות המסה של עיתון "הארץ" ניסו לעמוד על ייחודה של המסה:

>
> המסה מביעה רעיון אינטלקטואלי, מחשבה שנהגתה, שנפתחת להרהור ומגיעה למיצוי מסוים בתוך הכתיבה. אולם לעומת המאמר, היא אינה מתאפיינת בדיסקרטיות עניינית, בעיגון לוגי וברטוריקה סמכותית. כלי מסירתה הם פואטיים: הם מדגישים את ייחודיותו של הכותב, את קולו ואת האופן שבו המחשבה יכולה לטעות, את האופן שבו היא נפתלת, מתערסלת, אובדת לרגע וחוזרת; דרכי עיצובה של המחשבה כרוכות ברושם האסתטי שהיא מעוררת. המסה מקדישה תשומת לב דומה לתוכן ולצורה, ולאופן שבו התוכן והצורה משרתים זה את זה. היא מצויה בתווך הרטורי שבין הפרוזה לבין המאמר.
>
>
>
> — עמרי הרצוג, דורי מנור, אורן קקון, מה היא מסה?, באתר הארץ, 19 באפריל 2008
>

**להלן סוגי מסות נפוצים: דיון בסיבתיות
* מיון וחלוקה
* מסה אנליטית-רפלקטיבית
* השוואה והנגדה
* מסה מסבירה
* תיאור מצב או תופעה
* תיאור תהליך
* מסה דיאלקטית
* מסה מדגימה
* מסה פמיליארית (מיועדת לקורא ספציפי)
* הצגת תזה היסטורית
* הצגת נקודת מבט
* מסה מביעה דעה
* מסה כלכלית

## ראו גם

* מאמר
* פובליציסטיקה
* המסות של אחד העם

## לקריאה נוספת

* אליעזר שטיינמן, 'מסה על המסות', בקובץ מסותיו **חיים של שפע**, כרך א, תל אביב: עם עובד – תרבות וחינוך, תשל"ח, עמ' 9 ואילך. (התפרסם במקור ב"מאסף סופרי ארץ ישראל", ת"ש)

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

* ישראל כהן, כבשונה של מסה (תשי"א), בפרויקט בן-יהודה (מתוך: הנ"ל, **כתבים**, כרך ב: **שער ההבחנות**, תל אביב: ועד, תשכ"ב 1962, עמ' 7 ואילך)
* יורם ברונובסקי, סקיצה-למסה על המסה, דבר, 19 בינואר 1973, המשך (במוסף הספרותי "משא"; נדפס שוב בקובץ מאמריו "ביקורת תהיה")
* ניצה פרילוק, מסע אל המסה...: עיון בטקסט האישי-הלירי, איגרת מידע מ"ו (סתיו תשנ"ט), עמ' 36–51, באתר משרד החינוך
* מאמר מסה - פסגת כוחה של המילה הכתובה, באתר טקסט רץ
* אליעזר שטיינמן, מסה על המסות, בפרויקט בן-יהודה (מתוך **חיים של שפע**, כרך א, תל אביב: עם עובד – תרבות וחינוך, תשל"ח, עמ' 9 ואילך)
* מסה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מאמרים, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ספריית הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי

ספריית הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי
OECD iLibrary|  |
|
סוג |
ספרייה וירטואלית  |
|
תקופת הפעילות |
2010–הווה (כ־16 שנים)  |
|
בעלות |
הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי  |
| www.oecd-ilibrary.org |
|   |

**ספריית הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי** היא ספרייה דיגיטלית ושער לנתונים ומחקרים של הארגון. היא כוללת גרסאות דיגיטליות של ספרים, מאמרים וסטטיסטיקות. הגישה חופשית לכל משתמש בעל גישה לאינטרנט. שירותים נוספים ניתנים בתשלום כאשר מרבית המנויים הם אוניברסיטאות, מוסדות מחקר, עסקים, סוכנויות ממשלתיות וגופי ציבור. החל מיוני 2010 הספרייה מחליפה את **SourceOECD**.

הספרייה מכילה תכנים שנמסרו על ידי הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD), סוכנות האנרגיה הבינלאומית, הסוכנות לאנרגיה אטומית, המרכז לפיתוח של ה OECD, פיז"ה (התוכנית הבינלאומית להערכת תלמידים) ופורום התחבורה הבינלאומי.

הארגון מפרסם בין 300 ל-500 ספרים בשנה, רובם באנגלית וצרפתית. נגישים כל הכותרים ומאגרי הנתונים שפורסמו משנת 1998.

ניתן לסנן מידע לפי נושאים ומדינות (למשל מאמרים העוסקים בישראל בנושא פיז"ה).

התכנים נמסרים בפורמטים שונים: ‏ EPUB ,PDF, WEB, XLS, DATA .

הספרייה מופיעה ברשימת המאגרים של נתוני מחקר ‏ - the Registry of Research Data Repositories במסגרת מדע פתוח (Open Science).

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של ספריית הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ספריות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# בקשה להערות

בקשה להערות
Request for comments| אין תמונה חופשית |
|
שימוש |
אינטרנט  |
|
מקור | * RFC 7322: RFC Style Guide
* RFC 1796: Not All RFCs are Standards
 |
|   |

ברשת האינטרנט ובהנדסת רשתות מחשבים, מסמכי **בקשה להערות** (באנגלית: **Request for Comments**; בראשי תיבות: **RFC**) הם סדרה של מזכרים בתחום טכנולוגיות אינטרנט שונות. לרוב, המזכרים מתארים מחקר חדש, חדשנות טכנולוגית או מתודולוגיה המרחיבים באופן כלשהו את טכנולוגיות האינטרנט הקיימות.

מסמכי RFC נכתבים בדרך כלל על ידי מהנדסים וחוקרים בתחום מדעי המחשב לשם ביקורת עמיתים או לשם הפצת תפיסות חדשות, מידע ולעיתים הומור הנדסי. המסמכים מפורסמים לציבור הרחב על ידי איגוד האינטרנט העולמי (ISOC). בהמשך, Internet Engineering Task Force‏ (IETF) עשוי לאמץ את מסמכי ה-RFC כתקני אינטרנט.

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של בקשה להערות
* שאלות נפוצות בנוגע ל-RFC
* מסד נתונים של RFC
* אינדקס של RFCs (טקסט)
* אינדקס של RFCs ‏(html)‏
* הסטטוס הרשמי של RFCs בתהליך התקנון

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# מנקב

מנקב
תרשים המתאר את פעולת המנקב
**מנקב**, הקרוי בלשון הדיבור גם **מחורר**, הוא מכשיר המשמש לעשיית חורים בדפים, כדי לאפשר את תיוקם בעוקדן (קלסר). המרכיב העיקרי במחורר הוא שני גלילי מתכת חדים, שהפעלתם נעשית באמצעות הפעלת לחץ על המנוף שבמנקב.

פטנט על המצאת המנקב נרשם בגרמניה ב-14 בנובמבר 1886.

מנקבים נבדלים זה מזה במספר הדפים שביכולתם לנקב בבת אחת. המנקב הנפוץ, הנמצא בשימוש ביתי ומשרדי, מסוגל לנקב כשבעה דפים בבת אחת. מנקבים גדולים יותר מאפשרים ניקוב של עשרות דפים בבת אחת (למנקבים אלה מנוף גדול יותר).

המנקב הנפוץ משמש לניקוב שני חורים, במרחק קבוע זה מזה, המתאים למבנה של העוקדנים הנפוצים. קיימים גם מנקבים המנקבים שלושה חורים בבת אחת, ומתאימים לעוקדנים במבנה זה.

עיגולי הנייר הנוצרים כשאריות מפעולת המנקב מצטברים בתא שנועד לכך בתחתית המנקב. לעיתים משמש המנקב דווקא לשם יצירת עיגולי נייר צבעוניים כאלה, הקרויים "קונפטי".

## קישורים חיצוניים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פונג

פונג
Pong| pong |
|
כללי |
|
תאריך הוצאה |
1972 |
|
סוגה |
משחק ספורט |
|
פיתוח |
אטארי |
|
הוצאה לאור |
אטארי |
|
ארץ מקור |
ארצות הברית  |
|
הפצה |
אטארי |
|
עיצוב |
אטארי |
|
דרישות תוכנה |
|
מצבי משחק |
שחקן אחד ומחשב, 2 שחקנים |
|
פלטפורמות |
Arcade |
|
המשחק הבא |
Atari 2600  |
|   |

**פונג** (באנגלית: **Pong**) הוא משחק וידאו שיצא לראשונה לשוק ב-29 בנובמבר 1972 על ידי חברת אטארי, כמכונת משחק. המשחק הוא גרסה ממוחשבת פשוטה של טניס שולחן. לעיתים מתייחסים לפונג כמשחק המחשב הראשון, אך בפועל הוא רק הראשון שזכה לפופולריות והצלחה כלכלית.

כללי המשחק פשוטים ודומים לאלו של טניס שולחן: הכדור נע על המסך מצד לצד והשחקנים, אשר שולטים במחבטים, צריכים להזיז אותם מעלה או מטה כדי שהכדור יפגע במחבט. במקרה ששחקן מסוים אינו מצליח לחבוט בכדור, השחקן השני זוכה בנקודה.

מכונת המשחק פונג

## קישורים חיצוניים

* אתר אודות פונג (באנגלית)
* ריאיון עם אל אלקורן, מיוצרי המשחק בחברת אטארי (באנגלית)
* פונג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

* פונג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.