# הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ‹ 2016 | ארצות הברית | 2024 ›  |

 |
| **הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020** |
| **3 בנובמבר 2020** |
|

---

 |
| היו 538 קולות בחבר האלקטורים נדרשו 270 קולות אלקטורלים כדי לנצח |
| שיעור ההצבעה | 66.7% |
|   |  |  |
| מועמד | **ג'ו ביידן** | דונלד טראמפ |
| **מפלגה** |  המפלגה הדמוקרטית |  המפלגה הרפובליקנית |
| **מדינת מוצא** | דלאוור דלאוור | פלורידה פלורידה |
| **סגן** | **קמלה האריס** | מייק פנס |
| **אלקטורים** | **306** | 232 |
| **מדינות** | **25 + וושינגטון די. סי. + מחוז הקונגרס השני של נברסקה** | 25 + מחוז הקונגרס ה-2 של מיין |
| **מספר הקולות** | **81,283,501** | 74,223,975 |
| **אחוזים** | **51.3%** | 46.8% |
|  |
|  **ביאור התפלגות האלקטורים:**
     מדינות בהן הושג רוב לג'ו ביידן
     מדינות בהן הושג רוב לדונלד טראמפ |
| **הזוכה: ג'ו ביידן** |

**הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020** נערכו ביום שלישי, 3 בנובמבר 2020 בחירות אלו היו הבחירות לנשיאות ארצות הברית ה-59 במספר ובהן ניצח ג'ו ביידן לאחר שקיבל 306 אלקטורים, שהבטיחו את בחירתו לנשיא ה-46, ואת בחירתה של קמלה האריס לסגנית הנשיא ה-49 של ארצות הברית. ביידן היה לנשיא הראשון שנבחר על ידי למעלה מ-81 מיליון בוחרים (מספר שיא של בוחרים במועמד אחד), בבחירות שבהן נרשם שיא במספר המצביעים (כ-158 מיליון) ושיא באחוז הצבעה (כ-66%). נוסף לכך, גם המועמד המפסיד דונלד טראמפ, זכה למספר הקולות הגבוה ביותר שקיבל אי פעם נשיא מכהן (למעלה מ-74 מיליון בוחרים).

שני המועמדים העיקריים במערכת הבחירות היו דונלד טראמפ, הנשיא ה-45 והמכהן מהמפלגה הרפובליקנית וביידן מהמפלגה הדמוקרטית.

ביידן וטראמפ היו המועמדים המבוגרים ביותר בהיסטוריה של ארצות הברית לנשיאות מטעם המפלגות הגדולות. ביידן היה בהשבעתו הנשיא המבוגר ביותר אי-פעם שנכנס לתפקידו וכן הנשיא הקתולי השני, כאשר הראשון היה הנשיא ג'ון פ. קנדי.

מערכת הבחירות התנהלה בצל מגפת הקורונה שגבתה למעלה מ-200 אלף קורבנות בארצות הברית החל מאביב 2020.

כתוצאה מהמספר הרב של האנשים שהצביעו בהצבעה מוקדמת ובהצבעה בדואר, במספר מדינות מתנדנדות ספירת הקולות ארכה זמן רב ולכן פרסום התוצאות הסופיות של הבחירות התעכב. כתוצאה מכך, שלא כמקובל, הכריזו רשתות החדשות בארצות הברית על המנצח בבחירות – ג'ו ביידן, רק לאחר 4 ימים, ב-7 בנובמבר.

לפני, במהלך ואחרי יום הבחירות, טראמפ ורפובליקנים רבים אחרים עסקו בניסיון אגרסיבי וחסר תקדים לערער על הבחירות ולבטל את תוצאותיהן, תוך טענה שקרית להונאת בחירות נרחבת וניסיון להשפיע על תהליך ספירת הקולות במדינות מתנדנדות. פעולות אלה, תוארו על ידי גורמים רבים כניסיון הפיכה.

גורמים רשמיים בכל 50 המדינות הצהירו, כי לא נמצאו עדויות להונאות שיטתיות או אי סדרים בספירת הקולות במדינותיהם. סוכנויות פדרליות המפקחות על התנהלות הבחירות ציינו כי היא הייתה מערכת הבחירות "המאובטחת ביותר בהיסטוריה האמריקאית".

טראמפ סירב לקבל את ניצחונו של ביידן ואף הכריז כי הוא המנצח בבחירות, והגיש מספר תביעות נגד האופן בו התנהלו הבחירות במספר מדינות - באריזונה, ג'ורג'יה, מישיגן, נבדה, פנסילבניה, ויסקונסין וטקסס. כמעט כל התביעות נידחו על ידי בתי המשפט או הוסרו על ידי התובעים.
ב-14 בדצמבר בחר חבר האלקטורים בביידן לנשיא ארצות הברית. אולם גם לאחר מכן המשיך טראמפ לטעון בטוויטר שהבחירות זויפו, וקרא לבוחרים הרפובליקנים להפעיל לחץ על נציגיהם בבתי הנבחרים, לפעול לשינוי תוצאת הבחירות. ב-6 וב-7 בינואר 2021 ניהל הקונגרס את ספירת קולות חבר האלקטורים, שהופרעה אך לא סוכלה על ידי הסתערות על הקפיטול.

הנשיא הנבחר וסגנית הנשיא הנבחרת הושבעו לתפקיד ב-20 בינואר 2021.

## תהליך הבחירה

 ערך מורחב – **הבחירות לנשיאות ארצות הברית**

סעיף 2 של חוקת ארצות הברית קובע כי מי שרוצה לשמש כנשיא ארצות הברית מחויב להיות אזרח יליד ארצות הברית, בן לפחות 35 ותושב ארצות הברית לפחות 14 שנים. המועמדים לנשיאות מבקשים בדרך כלל את תמיכתה של אחת מהמפלגות בפוליטיקה האמריקאית. המועמד לנשיאות בוחר את סגנו (למעט במפלגה הליברטריאנית, הממנה את מועמדה לתפקיד סגן הנשיא על ידי הצבעה של כמה אנשים ולא על ידי העדפת מועמד המפלגה לנשיאות).

הבחירות הכלליות בנובמבר הן בחירות עקיפות, שבהן מצביעים הבוחרים בעד רשימת חברים לחבר האלקטורים. אלה יבחרו ישירות את הנשיא וסגנו ב-14 בדצמבר 2020. תוצאת הבחירות נקבעת על פי מספר האלקטורים שבהם זכה כל מועמד. יש סך הכול 538 אלקטורים. הקצאת מספר האלקטורים לכל מדינה היא על פי מספר חברי הקונגרס שלה (חברי בית הנבחרים והסנאט) ונקבעה בהתאם למפקד האוכלוסין של ארצות הברית משנת 2010. בנוסף, לבירה וושינגטון די. סי. יש שלושה אלקטורים, אף על פי שאינה חלק ממדינה (על פי התיקון ה-23 לחוקת ארצות הברית). שיטת הבחירות לאלקטורים ב-48 מתוך 50 המדינות היא של "הזוכה לוקח הכול", כלומר המועמד שקיבל את מספר הקולות הגדול במדינה מקבל את כל האלקטורים שלה. רק במדינות נברסקה ומיין האלקטורים מתחלקים על פי מחוזות הבחירה של בית הנבחרים כששני האלקטורים הנוספים הם בשיטת הזוכה לוקח הכול.

## סוגיות מרכזיות לקראת הבחירות

### מגפת הקורונה

מגפת הקורונה היה נושא מרכזי בקמפיין הבחירות, כאשר האופן בו ממשל טראמפ בחר להתנהל במהלך התפרצות המגפה ספג ביקורת קשה. באותה העת טראמפ הפיץ מסרים מעורבים על החשיבות שבחבישת מסכות פנים, והטיח ביקור בביידן ועיתונאים על כך שהם חבשו מסכות פנים, למרות שבהזדמנויות שונות הם גם עודד את השימוש בהן. במהלך הקמפיין, טראמפ ערך אירועים רבים ברחבי ארצות הברית, כולל במוקדי התפרצות של המגפה, בהם הקהל לא חבש מסכות פנים ולא שמר על מרחק זה מזה, בעוד שהיו אף מקרים בהם טראמפ לעג לאלה שחבשו מסכות פנים.

במהלך התפרצות המגפה ביידן הביע תמיכה מפורשת בהרחבת המימון הפדרלי, כולל מימון במסגרת חוק הייצור לצורכי ביטחון, לעריכו תבדיקות, לרכישת ציוד הגנה אישי ולצורך מחקר. טראמפ הפעיל את חוק הייצור לצורכי ביטחון על מנת לשלוט בחלוקה של מסכות פנים ומכונות הנשמה, אך תוכנית התגובה שלו הסתמכה באופן ניכר על כך שהציבור האמריקני יתחיל לקבל את החיסון עד סוף 2020. בדיון הנשיאותי השני טראמפ טען שביידן כינה אותו קְסֵנוֹפוב משום שהוא הגביל את כניסתם לארצות הברית של אזרחים זרים שביקרו בסין, למרות שביידן השיב כי הוא לא התייחס להחלטה זו.

### כלכלת ארצות הברית

במהלך קמפיין הבחירות טראמפ לקח קרדיט על ההתרחבות הכלכלית העקבית שהתרחשה בארצות הברית בשלוש השנים הראשונות בהן היה נשיא. בנוסף טראמפ ציין כי ההתאוששות הכלכלית ברבעון השלישי של 2020, אשר בו התמ"ג גדל בשיעור שנתי של 33.1%, הייתה ראיה להצלחת המדיניות הכלכלית של ממשל טראמפ. ביידן בתגובה ציין שהכלכלה האמריקנית הייתה איתנה בתקופת ממשל טרמפ כתוצאה מהפעילות של הממשל הדמוקטי לפני 2016, וכי טראמפ החריף את המצב הכלכלי בארצות הברית במהלך ההתפשטות של מגפת הקורונה, ושכתוצאה מכך 42 מיליון אמריקאים הפכו מובטלים.

חוק קיצוצי המס והעבודה של 2017 אשר הוריד את שיעור המיסים הנגבים מאמריקאים רבים הוריד את שיעור מס החברות מ-35% ל-21%, והיה מרכיב מרכזי במדיניות הכלכלית של ממשל טראמפ. ביידן ויתר חברי המפלגה הדמוקרטית ציינו באותה העת שהקיצוצים הללו היטבו באופן בלתי הוגן עם המעמד הגבוה. ביידן ציין שהוא מתכנן להעלות את המיסים של התאגידים ושל האוכלוסייה שמרוויחים מעל 400,000 דולרים בשנה, תוך שהוא יוודא ששיעור המיסים הנגבים מרוב האוכלוסייה יהיה נמוך יותר, ובמקביל יעלה את מס רווחי ההון לרמה מקסימלית של 39.6%. בתגובה, טראמפ ציין שתוכניותיו של ביידן יובילו להרס של חשבונות פנסיה ולנפילת שוק המניות.

### מדיניות סביבתית

במהלך הקמפיין העמדות של טראמפ וביידן היו שונות באופן ניכר בכל הנוגע למדיניות הסביבתית. טראמפ הצהיר שנושא ההתחממות הגלובלית הוא "מתיחה", למרות שבהזדמנויות מסוימות הוא גם ציין שמדובר בנושא רציני.

כמו כן טראמפ גינה במהלך הקמפיין גם את הסכם פריז של 2015 שנועד להוביל להפחתת פליטת גזי חממה וב-2017 אף פתח בהליך לפרישתה של ארצות הברית מההסכם. ביידן ציין במהלך הקמפיין שהוא מעוניין שארצות הברית תהיה בהסכם והכריז על כך שיקצה שתי טריליון דולרים לצורך מאבק בשינויי האקלים. במהלך הקמפיין ביידן לא הביע תמיכה מפורשת בכל העקרונות של הניו דיל הירוק. ביידן ציין גם שהוא לא מתכנן לאסור ביצוע סדיקות הידראוליות אלא במקום זאת רק לאסור מתן אישור לביצוע סדיקות הידראוליות במיקומים חדשים בארצות הברית. באחד מהדיונים בין טראמפ לביידן טראמפ ציין שביידן חותר איסור גורף על ביצוע סדיקות הידראוליות בכל ארצות הברית. בנוסף לכך במהלך כהונת ממשל טראמפ בוטלו התקנים שהיו קיימים לגבי פליטת מתאן, והורחבה פעילות הכרייה בארצות הברית.

### מערכת הבריאות

סוגיית שירותי הבריאות הייתה סוגיה שנוייה במחלוקת במיוחד בקמפיין הבחירות. בעוד שביידן, וכמו גם מועמדים אחרים, הבטיחו לשמר את חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה, הידוע בעיקר כ"אובמה-קֶר", הפרוגרסיבים קראו להחליף את תעשיית הביטוח הפרטית במערכת ביטוח בריאות לאומית שתכסה את כל התושבים בארצות הברית. התוכנית של ביידן כללה תמיכה ביצירת סוכנות ביטוח בריאות בניהול ממשלתי שתתחרה בחברות ביטוח הבריאות הפרטיות, והחזרת האפשרות לקבל ביטוח בריאות פרטי - אפשרות שהוסרה במסגרת חוק הפחתת המס של 2017, וכן החזרת המימון לארגון הורות מתוכננת. מנגד, טראמפ הכריז על תוכניות לבטל את חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה, וכינה אותו "יקר מדי", אך הוא לא ציין מה יחליף אותו. במהלך קמפיין הבחירות ממשל טראמפ ובכירים רפובליקנים מ-18 מדינות ניהלו תביעה בבית המשפט העליון של ארצות הברית במסגרתה הם דרשו שבית המשפט העליון יבטל לאלתר את חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה.

### הפרות סדר על רקע מתחים בין לבנים ושחורים

 מחאות ג'ורג' פלויד במיניאפוליס, 26 במאי 2020
כתוצאה מרצח ג'ורג' פלויד ומקרים אחרים של אלימות משטרתית נגד אוכלוסייה אפרו-אמריקאית, בשילוב עם השפעות מגפת הקורונה, פרצו שורה של מחאות ותקופה ארוכה של הפרות סדר שהחלו באמצע 2020 על רקע מתחים בין לבנים ושחורים. בהמשך תנועת Black Lives Matter, אשר מחתה על אלימות משטרתית נגד אנשים שחורים, הפכה גם היא לסוגיה מרכזית בקמפיין הבחירות של 2020. המחאות היו ברובן שלוות - פחות מ-4% היו מעורבים בגרימת נזק לרכוש או בגילויי אלימות (כאשר רוב גילויי האלימות כוונו נגד המפגינים עצמם). על פי הערכה מספטמבר 2020 המקרים של הצתות, ונדליזם ומעשי ביזה שבוצעו בין ה-26 במאי ל-8 ביוני 2020 גרמו לנזקים בשווי של כ-1 עד 2 מיליארדי דולרים, מה שהופך את השלב הראשוני של מחאת ג'ורג' פלויד לאירוע הפרת הסדר עם הנזקים הגדולים ביותר בתולדות ארצות הברית.

בתגובה להפרות הסדר טראמפ ובכירים רפובליקנים שונים הציעו לשלוח כוחות צבא למוקדי הפרות הסדר. הצעה זו ספגה ביקורת רבה, במיוחד מצד הדמוקרטים, כאשר נטען שמהלך כזה יחשב לתגובה בלתי מידתית ושהיא עלולה להיות בלתי חוקית. טראמפ התייחס למפגינים של תנועת Black Lives Matter שהמתעמתו עם סועדים במסעדה כ"בריונים", וכינה ציור רחוב עם הכיתוב "Black Lives Matter" כ"סמל של שנאה". במהלך אותה התקופה הצילום של טראמפ עם ספר התנ"ך מול כנסיית סנט ג'ון (שנפגעה בשריפה במהלך הלילה הקודם) בוושינגטון הבירה היה בעיקר מעורר מחלוקת משום שלצורך לקיחת הצילום כוחות של משטרה צבאית פינו בכוח מפגינים שלווים מהאזור. ביידן גינה את טראמפ על האופן בו בחר לנהוג נגד המפגינים וציין כי מילותיו האחרונות של ג'ורג' פלויד "אני לא יכול לנשום" היו רגע של חשבון נפש לאומה שלנו. ביידן הוא הבטיח גם שיקים ועדת פיקוח משטרתית ב-100 הימים הראשונים בהם יכהן כנשיא, ויקים תקן אחיד למקרים בהם יש הצדקה לשימוש בכוח, בנוסף ליישום של צעדים נוספים במסגרת רפורמה משטרתית.

## מועמדים

### המפלגה הרפובליקנית

הנשיא המכהן של ארצות הברית דונלד טראמפ חבר המפלגה הרפובליקנית הודיע כי הוא מתכוון להתמודד על כהונה שנייה בבחירות אלו.

#### מועמדי המפלגה הרפובליקנית

* **דונלד טראמפ** - פוליטיקאי, איש עסקים, יזם בנייה וכוכב ריאליטי אמריקאי מפלורידה שכיהן כנשיא ארצות הברית ה-45 מאז 20 בינואר 2017.

טראמפ הוא הבעלים של התאגיד "ארגון טראמפ" ("The Trump Organization"), והמייסד של חברת "Trump Entertainment Resorts", העוסקת בבניית והפעלת בניינים, בתי קזינו, מתקני תרבות ובתי מלון ברחבי העולם. אורח חייו הראוותני הפך אותו לידוען בעשורים האחרונים של המאה ה-20. בראשית המאה ה-21 היה גם לאישיות טלוויזיונית מפורסמת בזכות תוכנית מציאות פופולרית שהפיק והנחה בשנים 2003–2015, בשם "המתמחה".

|  |
| --- |
|  |
| דונלד טראמפ | מייק פנס |
|  |  |
| נשיא ארצות הברית ה־45 | סגן נשיא ארצות הברית ה־48 |
|  |

##### מועמדים שפרשו

* **מארק סנפורד** - מושל קרוליינה הדרומית בשנים 2003 עד 2011 וחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז הראשון של קרוליינה הדרומית בשנים 1995 עד 2001 ו-2013 עד 2019. פרש ב-12 בנובמבר 2019
* **ג'ו וולש** - חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז השמיני של אילינוי בשנים 2011 עד 2013 ומראיין בתוכנית רדיו שמרנית. פרש ב-7 בפברואר 2020.
* **ביל וולד** - מושל מסצ'וסטס בשנים 1991 עד 1997, מועמד המפלגה הליברטריאנית לתפקיד סגן נשיא ארצות הברית בבחירות 2016 והמועמד הרפובליקני לסנאט של ארצות הברית מטעם מסצ'וסטס ב-1996.
* **רוקי דה לה פואנטה** - איש עסקים אמריקאי מקליפורניה.

### המפלגה הדמוקרטית

 ערך מורחב – **הבחירות המקדימות לנשיאות ארצות הברית במפלגה הדמוקרטית 2020**

אחרי הפסדה של הילרי קלינטון בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016, נראתה המפלגה הדמוקרטית חסרת מנהיג עיקרי.

#### מועמדי המפלגה הדמוקרטית

* **ג'ו ביידן** - סגן נשיא ארצות הברית בשנים 2009–2017, לשעבר סנאטור מטעם דלאוור ויו"ר ועדת המשפט וועדת החוץ של הסנאט של ארצות הברית.

|  |
| --- |
|  |
| ג'ו ביידן | קמלה האריס |
|  |  |
| סגן נשיא ארצות הברית ה־47 | סנאטורית מטעם קליפורניה |
|  |

#### מועמדים שפרשו

* **קירסטן ג'יליברנד** - מכהנת כסנאטורית מטעם מדינת ניו יורק מאז 2009 וכיהנה כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז ה-20 של ניו יורק בשנים 2007 עד 2009. פרשה ב-28 באוגוסט 2019.
* **ג'ון היקנלופר** - כיהן כמושל קולורדו בשנים 2011 עד 2019 וכראש העיר דנוור בשנים 2003 עד 2011. פרש ב-15 באוגוסט 2019.
* **ג'יי אינסלי** - כיהן כמושל מדינת וושינגטון מאז 2013 וכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז הראשון של וושינגטון בשנים 1999 עד 2012 וכן מטעם המחוז הרביעי של המדינה בשנים 1993 עד 1995. פרש ב-21 באוגוסט 2019.
* **ביל דה בלאזיו** - פוליטיקאי אמריקאי המכהן כראש עיריית ניו יורק מאז 2014. פרש ב-20 בספטמבר 2019.
* **ריצ'רד אוג'דה** - חבר הסנאט של וירג'יניה המערבית מטעם המחוז השביעי של המדינה. פרש ב-25 בינואר 2019.
* **אריק סוולוול** - חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז ה-15 של קליפורניה מאז 2013. פרש ב-8 ביולי 2019.
* **מייק גראוול** - כיהן כסנאטור מטעם אלסקה בשנים 1969 עד 1981 והתמודד לנשיאות ארצות הברית ב-2008. פרש ב-6 באוגוסט 2019.
* **סת' מולטון** - חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז השישי של מסצ'וסטס מאז שנת 2015. פרש ב-23 באוגוסט 2019.
* **בטו או'רורק** - כיהן כחבר בית הנבחרים מטעם מחוז הבחירה ה-16 של טקסס. פרש ב-1 בנובמבר 2019.
* **קמלה האריס** - מכהנת כסנאטורית מטעם קליפורניה החל משנת 2017. לפני כן, הייתה לאישה האפרו-אמריקאית והאסיתית-אמריקאית הראשונה שכיהנה כתובעת הכללית של מדינת קליפורניה. פרשה ב-3 בדצמבר 2019.
* **חוליאן קסטרו** - כיהן כמזכיר השיכון והפיתוח העירוני תחת הנשיא ברק אובמה בשנים 2014–2017 וכראש העיר סן אנטוניו בשנים 2009 עד 2014. פרש ב-2 בינואר 2020.
* **קורי בוקר** - סנאטור מטעם מדינת ניו ג'רזי.
* **ג'ון דילייני** - כיהן כנציג המחוז השישי של מרילנד בבית הנבחרים של ארצות הברית בשנים 2013 עד 2019.
* **אנדרו יאנג** - יזם ומייסד קרן הון-סיכון מניו יורק. פרש ב-11 בפברואר 2020.
* **מייקל בנט** - יהודי אמריקאי המכהן כסנאטור מטעם מדינת קולורדו, החל מינואר 2009. פרש ב-11 בפברואר 2020.
* **פיט בוטיג'ג'** - ראש העיר סאות' בנד באינדיאנה, קצין בצי האמריקני, שנישא בשנת 2018 לבן-זוגו. למרות גילו הצעיר והעובדה שלא נשא בתפקיד ציבורי עם פרופיל גבוה, זכה להצלחה יחסית ואף ניצח באספות הבחירה באיווה. פרש ב-1 במרץ 2020.
* **איימי קלובשר** - פוליטיקאית אמריקאית. סנאטורית מטעם מדינת מינסוטה. פרשה ב-2 במרץ 2020.
* **מייקל בלומברג** - איש עסקים, אשר כיהן במשך 12 שנים (2002–2013) כראש עיריית ניו יורק. פרש ב-4 במרץ 2020.
* **אליזבת וורן** - משפטנית ואשת אקדמיה אמריקאית המכהנת כסנאטורית מטעם מדינת מסצ'וסטס. פרשה ב-6 במרץ 2020.
* **טולסי גבארד** - מכהנת כנציגת המחוז השני של הוואי בבית הנבחרים של ארצות הברית מאז 2013. פרשה ב-19 במרץ 2020 והודיעה על תמיכתה בבידן.
* **ברני סנדרס** - יהודי-אמריקני המכהן כסנאטור מטעם מדינת ורמונט מאז 2007. נחשב מנהיג הזרם הפרוגרסיבי במפלגה, הביע עמדות סוציאליסטיות וזכה לתמיכת מצביעים צעירים. פרש ב-8 באפריל 2020.

* קירסטן ג'יליברנד
* ג'ון היקנלופר
* ג'יי אינסלי
* ביל דה בלאזיו
* ריצ'רד אוג'דה
* אריק סוולוול
* מייק גראבל
* סת' מולטון
* קורי בוקר
* בטו או'רורק
* חוליאן קסטרו
* אנדרו יאנג
* מייקל בנט
* פיט בוטיג'ג'
* איימי קלובשר
* מייקל בלומברג
* אליזבת וורן
* טולסי גבארד
* ברני סנדרס

### מועמדים נוספים

#### המפלגה הליברטריאנית

* **ג'ו יורגנסן** - המועמדת הרשמית של המפלגה הליברטריאנית
* **דן בהרמן** - כוכב רשת אמריקאי מקליפורניה
* **אדם קוקש** - ליברטיאן אמריקאי ופעיל פוליטי אנטי-מלחמתי מאריזונה.
* **ורמין סופרם** - אמן אמריקאי מקנזס.
* **סם רוב** - קצין ימי מפנסילבניה
* **ארווין וורה** - סגן יו"ר הוועדה הליברטריאנית בשנים 2014 עד 2018 ממרילנד.

* אדם קוקש
* ורמין סופרם

#### המפלגה הירוקה

* **האווי הוקינס** - מייסד המפלגה הירוקה
* **דריו האנטר** - עורך דין ורב הומוסקסואל מניו ג'רזי ממוצא איראני-אפריקאי
* **דייוויד רולדה** - אמן ממסצ'וסטס
* **סדינאם מויוואסיפזה-קארי** - פוליטיקאית מקליפורניה

* דריו האנטר
* האווי הוקינס

## הבחירות המקדימות

### המפלגה הרפובליקנית

#### עימותים

הוועדה הלאומית של המפלגה הרפובליקנית החליטה לא לקיים עימותים בין המתמודדים לנשיא המכהן, דונלד טראמפ. טראמפ עצמו הצהיר ב-10 בספטמבר 2019 כי אינו מתכנן להשתתף בשום עימות, "אני לא מתכנן לתת להם אמינות כלשהי".

שלושה עימותים פרטיים נערכו ב-24 בספטמבר, 26 באוקטובר ו-28 באוקטובר 2019, בהם השתתפו מספר מועמדים שוליים.

#### תוצאות הבחירות המקדימות

**תוצאות הבחירות המקדימות במפלגה הרפובליקנית לפי מדינה** (1,276 צירים דרושים למועמדות)
  דונלד טראמפ –1,454 צירים
  ביל וולד - 1 צירים

| מועד | מדינה או אזור | אופי ההצבעה | צירים | מנצח | תמיכה במנצח |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 בדצמבר 2019 | הוואי | אספות בחירה | 19 | דונלד טראמפ |  |
| 1 בפברואר 2020 | קנזס | 39 |  |
| 3 בפברואר 2020 | איווה | אספות בחירה | 39 | 97% |
| 11 בפברואר 2020 | ניו המפשייר | פריימריז | 22 | 86% |
| 22 בפברואר 2020 | נבדה | ועדה | 25 |  |
| 3 במרץ 2020 | אוקלהומה | פריימריז | 43 | 92.6% |
| אלבמה | 50 | 96% |
| ארקנסו | 40 | 97.1% |
| ורמונט | 17 | 88.7% |
| טקסס | 155 | 94.3% |
| ניו יורק | 94 |  |
| טנסי | 58 |  |
| יוטה | 40 | 88.4% |
| מיין | ועדה | 22 |  |
| מינסוטה | 39 |  |
| מסצ'וסטס | פריימריז | 41 | 87.7% |
| קרוליינה הצפונית | 71 | 93.5% |
| קליפורניה | 172 | 92.5% |
| קולורדו | 37 |  |
| 10 במרץ 2020 | איידהו | 32 | 94% |
| דקוטה הצפונית | אספת בחירות | 29 |  |
| מישיגן | פריימריז | 73 | 93% |
| מיזורי | 54 | 96% |
| מיסיסיפי | 40 | 98% |
| וושינגטון | אספת בחירות | 43 |  |
| 17 במרץ 2020 | אילינוי | פריימריז | 67 | 97% |
| 17 במרץ 2020 | פלורידה | 122 | 93.4% |

### המפלגה הדמוקרטית

#### עימותים

בבחירות המקדימות במפלגת הדמוקרטית שודרו כ-10 עימותים, הראשון ב-26 ביוני 2019 והאחרון ב-20 בפברואר 2020.

  ג'ו ביידן - 2,687 צירים  ברני סנדרס (פרש מהמירוץ) - 1,073 צירים  אליזבת וורן (פרשה מהמירוץ) - 63 צירים  מייקל בלומברג (פרש מהמירוץ) - 59 צירים  פיט בוטיג'ג (פרש מהמירוץ) - 21 צירים
#### תוצאות הבחירות המקדימות

| מועד | מדינה או אזור | אופי ההצבעה | צירים | מנצח | תמיכה במנצח |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 בפברואר 2020 | איווה | אספות בחירה | 14 | פיט בוטיג'ג' | 26.2% |
| 11 בפברואר 2020 | ניו המפשייר | פריימריז | 9 | ברני סנדרס | 26.2% |
| 22 בפברואר 2020 | נבדה | אספת הבחירות | 24 | 46.8% |
| 29 בפברואר 2020 | קרוליינה הדרומית | פריימריז | 39 | ג'ו ביידן | 48.4% |
| 3 במרץ 2020 | אוקלהומה | 21 | 38.7% |
| אלבמה | 44 | 63.2% |
| ארקנסו | 17 | 40.6% |
| וירג'יניה | 66 | 53.2% |
| ורמונט | 11 | ברני סנדרס | 50.8% |
| טנסי | 33 | ג'ו ביידן | 41.7% |
| טקסס | 111 | 34.3% |
| יוטה | 16 | ברני סנדרס | 34.6% |
| מיין | 11 | ג'ו ביידן | 34.1% |
| מסצ'וסטס | 37 | 33.8% |
| קרוליינה הצפונית | 68 | 43% |
| מינסוטה | 38 | 38.6% |
| קולורדו | 25 | ברני סנדרס | 36.8% |
| קליפורניה | 221 | 33.6% |
| סמואה האמריקנית | אספת בחירות | 4 | מייקל בלומברג | 49.4% |
| הדמוקרטים מחוץ לארצות הברית | פריימריז | 9 | ברני סנדרס | 57.4% |
| 10 במרץ 2020 | וושינגטון | 46 | ג'ו ביידן | 36.3% |
| מיזורי | 44 | 60.2% |
| מיסיסיפי | 34 | 81.5% |
| מישיגן | 73 | 52.9% |
| דקוטה הצפונית | אספת בחירות | 8 | ברני סנדרס | 53.2% |
| איידהו | פריימריז | 11 | ג'ו ביידן | 48.2% |
| 14 במרץ 2020 | איי מריאנה הצפוניים | אספת בחירות | 4 | ברני סנדרס | 62.7% |
| 17 במרץ 2020 | אריזונה | פריימריז | 38 | ג'ו ביידן | 43.6% |
| פלורידה | 162 | 61.4% |
| אילינוי | 95 | 59.5% |
| 7 באפריל 2020 | ויסקונסין | 56 | 63% |
| 10 באפריל 2020 | אלסקה | 8 | 55% |
| 17 באפריל 2020 | ויומינג | אספת בחירות | 10 | 72% |
| 28 באפריל 2020 | אוהיו | פריימריז | 115 | 72% |
| 2 במאי 2020 | קנזס | 29 | 77% |
| 12 במאי 2020 | נברסקה | 29 | 77% |
| 19 במאי 2020 | אורגון | 46 | 66% |
| 22 במאי 2020 | הוואי | 16 | 63% |
| 2 ביוני 2020 | מחוז קולומביה | 20 | 76% |
| אינדיאנה | 81 | 77% |
| מרילנד | 96 | 84% |
| מונטנה | 18 | 74% |
| ניו מקסיקו | 30 | 74% |
| פנסילבניה | 151 | 79% |
| רוד איילנד | 24 | 77% |
| דקוטה הדרומית | 13 | 77% |
| 6 ביוני 2020 | גואם | אספת בחירות | 5 | 70% |
| איי הבתולה של ארצות הברית | 7 | 91% |
| 9 ביוני 2020 | ג'ורג'יה | פריימריז | 105 | 85% |
| וירג'יניה המערבית | 28 | 65% |
| 23 ביוני 2020 | קנטקי | פריימריז | 52 | 68% |
| 7 ביולי 2020 | דלאוור | פריימריז | 21 | 89% |
| 7 ביולי 2020 | ניו ג'רזי | פריימריז | 121 | 84.9% |
| 11 ביולי 2020 | לואיזיאנה | פריימריז | 54 | 79.5% |
| 12 ביולי 2020 | פוארטו ריקו | פריימריז | 44 | ג'ו ביידן | 56% |
| 11 באוגוסט 2020 | קונטיקט | פריימריז | 60 | ג'ו ביידן | 84.9% |

### המפלגה הליברטריאנית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
### המפלגה הירוקה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
  האווי הוקינס - 46 צירים
  דריו האנטר - 22 צירים
#### תוצאות הבחירות המקדימות

| מועד | מדינה או אזור | אופי ההצבעה | צירים | מנצח | תמיכה במנצח |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 בפברואר 2020 | מינסוטה | פריימריז | 6 | דריו האנטר | 81% |
| 29 בפברואר 2020 | אוהיו | 7 | האווי הוקינס | 39% |
| 3 במרץ 2020 | קרוליינה הצפונית | 4 | 60% |
| מסצ'וסטס | 11 | דריו האנטר | 16.9% |
| קליפורניה | 15 | האווי הוקינס | 36% |
| 10 במרץ 2020 | מיזורי | 3 | 34% |
| 14 במרץ 2020 | אילינוי | 20 | 73.4% |

## מסע הבחירות

באוגוסט 2020 ערכה המפלגה הדמוקרטית את הוועידה הדמוקרטית של 2020 , בוועידה נאמו כמה מהמועמדים שהפסידו לביידן בבחירות המקדימות שנערכו באותה שנה ואף ביידן עצמו, מלבד הנאום המרכזי של ביידן נאמו ראשת עיירת אטלנטה, קיישה לאנס בוטומס, הסנאטורית ממדינת אילינוי, תמי דקוורת' וכן ראש עיריית סאות בנד לשעבר, פיט בוטיג'ג', אשר התמודד בפריימריז הדמוקרטיים לנשיאות ואף ניצח באספת הבחירות שנערכה באיווה.

עוד באותו החודש הודיע ביידן כי בחר את הסנאטורית קמלה האריס להיות שותפתו לבחירות, אם ביידן ינצח האריס תהפוך לאישה הראשונה שתכהן כסגנית נשיא ארצות הברית ואם לא ייבחרו עדיין תהיה האישה האפרו-אמריקאית הראשונה שמועמדת לתפקיד זה.

באמצע ספטמבר 2020 פסק בית המשפט הפדרלי לערעורים שימוש בתבנית אנ עבור "United States courts of appeals" בשפה en כאשר הערך בתי המשפט הפדרליים לערעורים של ארצות הברית כבר קיים כי הממשל בפלורידה (אשר נחשבת מדינה מתנדנדת בבחירות) רשאי למנוע מאסירים משוחררים שלא משלמים את חובותיהם להצביע בבחירות. עוד קודם לכן הסוגיה הייתה מוזכרת בפעולות חקיקה רבות. הבולטת שבהצעות שגם בסופו של יום אושרה הייתה תיקון מסוף 2018 אשר מחזיר לעבריינים שסיימו לרצות את עונשם את זכות ההצבעה במדינה בה הם מתגוררים, למעט למי שהורשעו ברצח ועבירות מין. עם זאת, כעבור מספר חודשים נקבע חוק שמבהיר כי השלמת העונש לא כוללת רק את הזמן עצמו בו נאסר המצביע אלא גם את הקנסות, הפיצויים והוצאות המשפט שנדרש לשלם. בשל כך, להרבה מהאסירים שהייתה אמורה להיות להם זכות הצבעה בבחירות לא יוכלו להצביע אלא אם שילמו את כל הכספים שהתחייבו לשלם.

ב-15 בספטמבר 2020 החלה למעשה ההצבעה בבחירות וזאת כחלק מהאפשרות להצביע בהצבעה מוקדמת וכן פתיחת האפשרות להצביע בדואר (אפשרויות שנהפכו לפופולריות מאוד לאור התפרצות נגיף הקורונה בארצות הברית).

בתחילת אוקטובר 2020 פורסם כי באחת מעצרות התמיכה בנשיא טראמפ התרחש עימות אלים בין המפגינים. העצרת הייתה מפגן תמיכה בנשיא בניו יורק ואורגנה כשיירת מכוניות של תומכי הנשיא וזאת במימון הארגון היהודי, "יהודים למען טראמפ". במהלך הנסיעה נראו מפגינים שעברו במקום משליכים ביצים ואבנים לעבר השיירה ואף קוראים עלבונות לעבר תומכיו של הנשיא.

ב-2 באוקטובר 2020 צייץ טראמפ כי הוא ואשתו, מלניה טראמפ, נדבקו ב-COVID-19 וכי הם מקבלים טיפול רפואי בהתאם. בשל כך פונה הנשיא טראמפ באמצעות מארין 1 לבית החולים הצבאי וולטר ריד וקיבל שם טיפול רפואי עד שמצבו התייצב ושוחרר כ-3 ימים לאחר מכן.

בשבועיים האחרונים של מערכת הבחירות גייס מטה הבחירות של ביידן את נשיא ארצות הברית לשעבר שגם כיהן איתו יחד בבית הלבן, ברק אובמה. אובמה השתתף במספר עצרות בחירות במדינות חגורת החלודה. נוכחותו של אובמה זיכתה אותו בכלי התקשורת לכינוי "שחקן חיזוק" וזאת מאחר שאחת מהסיבות שהוא גויס לקמפיין הייתה לגרום לקהל מצביעים שלא הצביע במערכת הבחירות של 2016 להצביע הפעם.

ב-27 באוקטובר אישר הסנאט את המינוי של השופטת איימי קוני בארט לבית המשפט העליון. טראמפ דאג כי בארט תושבע מיד לאחר האישור, וזאת כי רצה שהיא תוכל לקחת חלק בשורת הכרעות ופעולות חקיקה בנושא הבחירות. מלבד זאת, המינוי ישמר את הרוב השמרני בבית המשפט ויגדיל אותו לרוב שמרני של 3:6.

חרף הדרישות לריחוק חברתי ועטיית מסכות, יומיים בלבד לפני יום הבחירות השתתף טראמפ בעצרות גדולות במישיגן, אייווה, קרוליינה הצפונית, ג'ורג'יה ופלורידה אשר נערכו בצפיפות רבה ובהן רק חלק מהמשתתפים לבשו מסיכות בהתאם לדרישה הרפואית.

תור של מצביעים בניו יורק, שהצביעו במעטפות כפולות עוד לפני יום הבחירות עצמוביום הבחירות של 2020 נמשך הנוהג של ספירת הקולות בשתי העיירות הקטנות ביותר בניו המפשייר. בדיקסוויל נוץ' זכה ג'ו ביידן בכל 5 הקולות שהצביעו בעיירה. לעומת זאת, בעיירה הסמוכה מיספילד, טראמפ ניצח עם 16 קולות לעומת חמישה לביידן.

## אתגרים ייחודיים למערכת הבחירות 2020

הבחירות של שנת 2020 התאפיינו באתגרים ייחודיים שנבעו ממגפת הקורונה, מהפוליטיקה הבינלאומית ומאישיותו של הנשיא היוצא.

### מגפת הקורונה והצבעה בדואר

 תיבת דואר ייעודית לשליחת מעטפות הצבעה ברחוב במחוז סקאגיט בוושינגטון
מגפת הקורונה שגבתה קורבנות רבים בארצות הברית בקיץ 2020 יצרה שיבושים בבחירות המקדימות, ועוררה לקראת הבחירות הכלליות חששות משיבושים דומים.

באירועי בחירות שהתקיימו בצל התפרצות המגפה חלו שיבושים שונים בהליך הבחירות. חלק מהבוחרים חששו לצאת מביתם ולהגיע לנסיבות התקהלות סביב הקלפיות, ומדינות שונות עודדו הצבעה באמצעות פתקי דואר. מכיוון שהדרישה למימוש הליך ההצבעה בדואר הייתה חסרת תקדים בהיקפה, יצר הדבר שיבושים שונים, בהם תלונות על אי קבלת פתקי ההצבעה הנדרשים עבור הצבעה בדואר. נוסף על כך, גם עובדי הקלפיות עצמם חששו במקרים מסוימים להגיע לאזורי ההתקהלות, והדבר יצר מחסור כוח אדם בעובדים אלו.

עקב מגפת הקורונה התירו מספר מדינות בארצות הברית לכל בוחר שירצה בזאת להצביע לפני יום הבחירות במעטפות כפולות שנשלחות בדואר, ללא צורך באישור מיוחד. הצבעה בדואר בבחירות לנשיאות הייתה מקובלת גם לפני כן, ב-2016 היו כ-60 מיליון הצבעות מוקדמות של אנשים שקיבלו אישור להצביע בדרך זו - חיילים, אנשים שמרותקים לבתיהם וכן הלאה. ב-2020 לעומת זה היו כבר כ-100 מיליון הצבעות במעטפות כפולות שהן כ-62% מכל הקולות (לא כל המעטפות הכפולות נשלחו בדואר, חלק מהן נמסרו לפני הבחירות אישית במשרד הבחירות המקומי).

טראמפ התנגד להצבעה בדואר. עוד באפריל, כחצי שנה לפני הבחירות, הוא חזר ואמר, מבלי לגבות זאת בנתונים, שהצבעות בדואר מסוכנות למדינה כי הן "שקריות, בהרבה פעמים זו מרמה". ב-6 במאי הוא מינה את מקורבו לואיס דג'וי למנכ"ל הדואר. המנכ"ל הטרי קיצץ את מכסת השעות הנוספות לעובדים, הורה לפרק מכונות מיון מהירות במרכזי המיון, וקבע תקנות נוספות שיאטו את חלוקת הדואר. בהמשך החודש כינה טראמפ את הליך זה "הונאה" באמצעות ציוץ בטוויטר. חברת טוויטר, באופן חסר תקדים עבור ציוצים של טראמפ, אפשרו לחברות בדיקת עובדות לסמן ציוץ של טראמפ כ"מטעה", תוך טענה שהצהרות אלו עלולות לגרום לשיבושים שישפיעו על הבחירות הראשיות, ושהונאות הקשורות לבחירות בדואר זניחות וכמעט שאינן מתקיימות.

ביולי הזהיר שירות הדואר שלנוכח התקנות החדשות יחד עם מבול המכתבים הצפוי, השירות לא יוכל לעמוד בתאריכים האחרונים שהמדינות השונות קבעו לקבלת פתקי ההצבעה. בית הנבחרים האמריקאי שהיה בפגרה נקרא להתכנס כדי להפוך את התקנות האלה על פיהן, והקצה לדואר תקציב חירום של 25 מיליון דולר כדי לעמוד בכמות מעטפות ההצבעה. באוגוסט טראמפ הסכים שהדואר אכן זקוק לתקציבים נוספים כדי לטפל במעטפות הרבות, אך הודיע שיחסום כל תקציב נוסף כדי למנוע עלייה בהצבעה באמצעות הדואר. יש המכנים זאת משבר שירות הדואר של ארצות הברית 2020.

באוגוסט הגישו אנשי טראמפ תביעה משפטית בדרישה לפסול את השימוש בתיבות דואר ייעודיות למשלוח מעטפות הצבעה בפנסילבניה. הם גם דרשו לפסול טופסי הצבעה שהיו סגורים רק במעטפה החיצונית, בנוסף לדרישות אחרות, בטענה שאמצעים אלה מביאים איתם זיופי בחירות גדולים. השופט הפדרלי הורה להם לספק הוכחות שאמצעים אלה גרמו לזיופים בבחירות בעבר ובהווה, הם לא הצליחו לעשות זאת ותביעתם נדחתה.

### טענות טראמפ לזיופים וסירובו לקבל הפסד

חודשים לפני הבחירות הודיע טראמפ בטוויטר, בראיונות ובנאומים שאם יובס הוא עשוי לסרב להכיר בתוצאות הבחירות. הוא הודיע, מבלי לבסס זאת על נתונים ספציפיים, שהבחירות יוטו בזדון נגדו. בספטמבר, חודשיים לפני הבחירות, הוא אמר שהוא צופה שהבחירות יגיעו לבית המשפט העליון, ולכן חשוב להבטיח רוב שמרני בבית המשפט ולמנות במהרה שופט תשיעי שיחליף את רות ביידר גינסבורג הליברלית שהלכה לעולמה.

הוא התקיף במיוחד את ההצבעה בדואר וטען שהיא עמוסת תרמיות, על אף שניסיון העבר סותר טענה זו - ראש ה-FBI, שמונה על ידי טראמפ, העיד בספטמבר 2020 תחת שבועה שה-FBI מעולם לא נתקל בניסיון ארצי לתרמית בחירות, בין אם בדואר ובין אם בהצבעה בקלפי.
טראמפ חזר וטען בפני קהלו שהדרך היחידה שהם יפסידו היא אם הבחירות יזויפו, ומאן להתחייב להעברת שלטון מסודרת אחרי הבחירות.

הצהרות אלה של טראמפ תוארו כאיום על הסדר החוקתי. מספר חברי קונגרס רפובליקאים אמרו שהם מחויבים למעבר מסודר של חילופי השלטון, אך עם זאת נמנעו מלהעביר ביקורת על הטענות של טראמפ.

לאחר הבחירות הגישו טראמפ ואנשיו מעל 30 תביעות משפטיות במדינות שונות, בטענות על אי סדרים במהלך הבחירות ובספירת הקולות. רוב התביעות נדחו או נמשכו על ידי התובעים. תביעה אחת בפנסילבניה התקבלה – מדובר במצביעים לראשונה בחייהם ששלחו את בחירתם בדואר אך לא וידאו את זהותם עד 9 בנובמבר אלא לאחר מכן. קולות אלה לא נספרו מאחר שוועדת הבחירות בפנסילבניה המתינה לפסיקה בעניינם, ובכל מקרה מספרם קטן מכדי לגשר על הפער של יותר מ-80 אלף קולות לטובת ביידן באותה מדינה.

המחלקה לביטחון המולדת והסוכנות לאבטחת סייבר ותשתיות, שהיו בין הגופים הפדרליים האחראים לאבטחת קיומן של בחירות סדירות ואמינות, פרסמו הצהרות שדוחות את הטענות לאי הסדרים, ומצביעות על צעדים רבים שבוצעו כדי להבטיח את אמינותן של הבחירות בנסיבות המיוחדות של הבחירות שנערכו ב-2020.

ב-22 בינואר 2021 פורסם כי טראמפ שקל לפטר את ג'פרי רוזן, ששימש בתפקיד התובע הכללי של ארצות הברית, ולהחליף אותו באדם מטעמו שיבטל את תוצאות הבחירות. טראמפ נמנע מלממש את התוכנית רק לאחר שכל בכירי מחלקת המשפטים הצהירו שהם יתפטרו אם יעשה זאת.

### ניסיון לבחור אלקטורים רפובליקאים במדינות שבהן ביידן ניצח בבחירות

חבר האלקטורים הם 538 אנשים, המשמשים כנציגי המדינות השונות בארצות הברית, והם שבוחרים בסוף תהליך הבחירות את הנשיא. לכל מדינה יש הקצאה של מספר אלקטורים בהתאם לגודל האוכלוסייה שבה. החוקה האמריקנית לא כוללת התייחסות לשאלה, כיצד יש לבחור/למנות את האלקטורים, וכל מדינה רשאית להחליט בעצמה על שיטת הבחירה ואפילו למנות את האלקטורים ללא בחירה. עם זאת, בעידן המודרני, ברוב המדינות בארצות הברית, למעט מיין ונברסקה, הנוהל המקובל הוא, שמי שזוכה ברוב הקולות במדינה מקבל את כל האלקטורים שלה, כלומר כל האלקטורים יהיו חברי מפלגתו ויצביעו בעדו.

ב-20 בנובמבר, ניסו טראמפ ואנשיו ללחוץ, ללא הצלחה, על פוליטיקאים רפובליקנים במישיגן ופנסילבניה, בהן זכה ביידן, לשנות את שיטת בחירת האלקטורים בהן, כך שייבחרו אלקטורים רפובליקאים, שיעניקו לטראמפ רוב בחבר האלקטורים, על אף שלא זכה ברוב בבחירות.

### התערבות זרה

לאחר שבוצעה התערבות רוסית בבחירות של שנת 2016, התכוננו גורמים שונים בארצות הברית לניסיונות התערבות גם בבחירות של שנת 2020, על ידי שימוש בכלים דומים, דוגמת תחזוקת אתרים של חדשות כזב או מתקפות סייבר.

בפברואר 2020 הזהירו גורמי מודיעין אמריקאים כי גם הפעם רוסיה אכן מנסה להתערב בבחירות במטרה להביא לבחירתו של הנשיא טראמפ. טראמפ עצמו הטיל ספק באזהרות אלו.

באוגוסט 2020 מסר ויליאם אוונינה, ראש המרכז הלאומי למודיעין נגדי, והאחראי על אבטחת הליך הבחירות בארצות הברית, שעל פי ההערכות פועלות סין ואיראן נגד טראמפ, ורוסיה פועלת נגד ביידן.

על רקע החששות מהשפעתן של התערבויות זרות באמצעות הרשתות החברתיות, בדומה לבחירות של שנת 2016, התחזק הדיון הציבורי סביב הגבלות על פרסום פוליטי. פייסבוק, אשר עמדה מול ביקורת רבה בהקשר זה, ביצעה מספר שינויים שמטרתם הגברת הפיקוח על תהליך הפרסום, וכבר מסוף שנת 2019 דיווחה שסיכלה ניסיונות התערבות בבחירות מצד רוסיה ואיראן. למרות פעולות אלו, המשיכה פייסבוק לספוג ביקורות מצד גורמים רבים, ביניהם ארגוני זכויות אדם, וכאשר דבקה בקיץ 2020 בסירובה לסמן פוסטים פוליטיים כוזבים או מסיתים, החריפו המחאות וכללו גם את עובדי פייסבוק עצמה וכן חרם מפרסמים.

שלט תמיכה בנשיא טראמפ, יולי 2020
## עימותים

הוועדה לעימותים נשיאותיים הודיעה על קיומם של 4 עימותים; שלושה בין המועמדים לנשיאות ואחד בין המועמדים לסגנות.

* העימות הראשון בין טראמפ לביידן נערך באוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב שבקליבלנד, ב-29 בספטמבר, בהנחיית כריס וולאס מפוקס ניוז.
* העימות בין הסגנים פנס והאריס נערך באוניברסיטת יוטה שבסולט לייק סיטי ב-7 באוקטובר, בהנחיית סוזן פייג' מ-USA Today.
* ב-15 באוקטובר היה צפוי להתקיים עימות שני בין טראמפ לביידן במרכז ארסט שבמיאמי בהנחיית סטיב סקלי מ-C-SPAN. העימות תוכנן להיערך באופן מקוון, בשל כך שטראמפ חלה בקורונה. בשל סירובו של טראמפ לעימות מקוון, שגרם גם לביידן לתכנן אירוע אחר במקומו, בוטל העימות.
* העימות השני בין טראמפ לביידן נערך באוניברסיטת בלמונט שבנאשוויל ב-22 באוקטובר בהנחיית קריסטן ולקר מ-NBC.

## תוצאות

|  |
| --- |
|  |
| המועמד לנשיא | קולות | אלקטורים | המועמד לסגן הנשיא | אלקטורים |
| המועמד | מפלגה | מדינת המוצא | מס' | אחוז | מס' |  | המועמד | מדינת המוצא | מס' |  |
| **ג'וזף רובינט ביידן הבן** | המפלגה הדמוקרטית |  | דלאוור | 81,268,924 | 51.31% | 306 | 306 / 538 | **קמלה דווי האריס** | קליפורניה | 306 | 306 / 538 |
| **דונלד ג'ון טראמפ** | המפלגה הרפובליקנית |  | פלורידה | 74,216,154 | 46.86% | 232 | 232 / 538 | **מייקל ריצ'רד פנס** | אינדיאנה | 232 | 232 / 538 |
| **ג'ו יורגנסן** | המפלגה הליברטריאנית |  | קרוליינה הדרומית | 1,865,724 | 1.18% | 0 | 0 / 538 | **ג'רמי כהן** | קרוליינה הדרומית | 0 | 0 / 538 |
| **האוורד גרישם הוקינס** | מפלגת הירוקים |  | ניו יורק | 405,035 | 0.26% | 0 | 0 / 538 | **אנג'לה ניקול ווקר** | קרוליינה הדרומית | 0 | 0 / 538 |
| **אחרים** | 627,566 | 0.40% | - | **אחרים** | - |
| **סך הכול** | 158,383,403 | 100% | 538 |  | 538 |
| **נדרש כדי לנצח** | 270 |  | 270 |

### מפות

* תוצאות לפי מחוזות. מחוזות בגוונים כחולים תמכו בעיקר בביידן, גוונים אדומים בעיקר בטראמפ.   ג'ו ביידן—<40%  ג'ו ביידן—40-50%  ג'ו ביידן—50-60%  ג'ו ביידן—60-70%  ג'ו ביידן—70-80%  ג'ו ביידן—80-90%  ג'ו ביידן—>90%  דונלד טראמפ—<40%  דונלד טראמפ—40-50%  דונלד טראמפ—50-60%  דונלד טראמפ—60-70%  דונלד טראמפ—70-80%  דונלד טראמפ—80-90%  דונלד טראמפ—>90%
* קרטוגרמת משושים של מספר הקולות האלקטורליים להן זכו המתמודדים היריבים לנשיאות. המדינות המתנדנדות מוצגות בצבע כחול עם פסים.

### סטטיסטיקה

יותר מ־158 מיליון קולות ניתנו בבחירות. יותר מ־100 מיליון מתוכם ניתנו לפני יום הבחירות באמצעות הצבעה מוקדמת או הצבעה בדואר, עקב מגפת הקורונה ששררה באותה תקופה. הבחירות רשמו את שיעור ההצבעה הגבוה ביותר כאחוז מהמצביעים הזכאים מאז שנת 1900, כאשר כל אחת משתי המועמדויות העיקריות קיבלה יותר מ־74 מיליון קולות, ועקפה את השיא של ברק אובמה מ־2008, שבו קיבל 69.5 מיליון קולות. הכרטיס של ביידן–האריס קיבל יותר מ־81 מיליון קולות, המספר הגדול ביותר של קולות שניתנו אי פעם בבחירות לנשיאות ארצות הברית. כמו כן, אלו היו הבחירות לנשיאות התשיעיות ברצף שבהן המועמד המנצח מהמפלגה העיקרית לא קיבל רוב קולות של הציבור בהפרש דו-ספרתי מול המועמדים המפסידים מהמפלגה העיקרית, וממשיכה את רצף הבחירות הארוך ביותר מסוג זה בהיסטוריה של ארצות הברית, שהחל ב־1988 וב־2016 עקף את הרצף הארוך הקודם, שהיה מ־1876 עד 1900. בשנת 2020, 58 אחוז מהבוחרים בארצות הברית חיו במחוזות שבהם התוצאה הייתה ניצחון מוחץ, ירידה לעומת 61 אחוז ב־2016.

טראמפ הפך לנשיא המכהן ה־11 בהיסטוריה של המדינה, והראשון מאז 1992, שהפסיד במאמציו להיבחר לתקופת כהונה שנייה. 51.3% מקולות הציבור של ביידן היו השיעור הגבוה ביותר למתמודד מול נשיא מכהן מאז 1932. ביידן הוא סגן הנשיא השישי שהפך לנשיא מבלי לרשת את התפקיד במותו או בהתפטרותו של נשיא קודם. בנוסף, ההפסד של טראמפ סימן את הפעם השלישית שנשיא נבחר הפסיד בקולות הציבור פעמיים, לאחר ג'ון קווינסי אדמס בשנות ה-20 של המאה ה-19 ובנג'מין הריסון בשנות ה-80 וה-90 של המאה ה-19. זו הייתה הפעם הראשונה מאז 1980, והראשונה למפלגה הרפובליקנית מאז 1892, שמפלגה הודחה לאחר כהונה אחת בת ארבע שנים בלבד. זו הייתה מערכת הבחירות השנייה בהיסטוריה האמריקאית שבה הנשיא המכהן הפסיד בבחירות חוזרות אף על פי שניצח באחוז גבוה יותר מקולות הציבור מאשר בבחירות הקודמות, אחרי 1828. זו גם הפעם השלישית שבה שני המועמדים שקיבלו קולות אלקטורליים ניצחו באותו מספר מדינות; מצב זה התרחש גם ב־1880 וב־1848.

ביידן ניצח ב־25 מדינות, במחוז קולומביה ובמחוז קונגרס אחד בנברסקה, וסך הכול קיבל 306 קולות אלקטורליים. טראמפ ניצח ב־25 מדינות ובמחוז קונגרס אחד במיין, וסך הכול קיבל 232 קולות אלקטורליים. תוצאה זו הייתה בדיוק ההפך מניצחונו של טראמפ ב־2016, 306 ל־232 (ללא הקולות של אלקטורים סוררים). ביידן הפך לדמוקרטי הראשון שמנצח בבחירות לנשיאות בג'ורג'יה מאז 1992 ובאריזונה מאז 1996, וכן המועמד הראשון שמנצח באופן לאומי מבלי לזכות בפלורידה מאז 1992 ובאוהיו מאז 1960, מה שמערער את מעמדה של אוהיו כמדינה המנבאת את תוצאות הבחירות. בנוסף, ביידן הפך לדמוקרטי הראשון שמנצח בבחירות לנשיאות מבלי לזכות באיווה מאז 1976. ביידן לקח חמש מדינות שבהן טראמפ ניצח ב־2016: אריזונה, ג'ורג'יה, מישיגן, פנסילבניה וויסקונסין. על אף שההפרש בניצחונו בחבר האלקטורים היה נוח יחסית – 74 קולות – הוא ניצח במדינות המכריעות ויסקונסין, ג'ורג'יה ואריזונה בפער משולב של 43,000 קולות בלבד. הוא גם הפך לדמוקרטי הראשון מאז 2008 שזכה במחוז הקונגרס השני של נברסקה, וזכה בקול אלקטורלי אחד מהמדינה. טראמפ לא ניצח באף מדינה שבה קלינטון ניצחה ב־2016. שלוש המדינות שמחזיק ביידן בחגורת החלודה — מישיגן, פנסילבניה וויסקונסין — תוארו באופן נרחב כחידוש החומה הכחולה, מונח שהתפרסם בעיתונות לגבי המדינות שניצחו בהן הדמוקרטים ברציפות מ־1992 עד 2012, ושבהן טראמפ זכה ב־2016 בפער צמוד. עם זאת, למרות ההפסד הארצי והאלקטורלי של טראמפ, ניצחונותיו המכריעים באוהיו, איווה ופלורידה בפעם השנייה, לאחר שהן תמכו באובמה פעמיים, הביאו רבים להסיק שהן הפכו ממדינות מתנדנדות קבועות למדינות אדומות מהימנות.

אם שלוש המדינות שבהן ביידן ניצח בפער הצמוד ביותר — ויסקונסין, ג'ורג'יה ואריזונה, שבהן ניצח בפחות מאחוז אחד — היו הולכות לטראמפ, היה נוצר שוויון של 269 אלקטורים לכל מועמד, מה שהיה מחייב בחירות משניות בבית הנבחרים, שבו לטראמפ היה יתרון. (למרות שהדמוקרטים שלטו בבית הנבחרים, בחירות משניות נקבעות לפי משלחות מדינות, כאשר כל מדינה מקבלת קול אחד בלבד, ומכיוון שרוב קל של המדינות ב־2020 הכילו יותר נציגים רפובליקנים מאשר דמוקרטים, לרפובליקנים היה יותר קולות בבחירות מסוג זה.) מצב זה היה דורש שינוי של פחות מ־0.63% בקולות הציבור בכל אחת מהמדינות הללו, סך הכול כ־43,000 קולות, שהם 0.03% מהקולות שניתנו באופן לאומי. מצב זה חיקה את 2016, כאשר שינוי של 0.77% או פחות בכל אחת משלוש המדינות התחרותיות ביותר (ויסקונסין, מישיגן ופנסילבניה), או כ־77,000 קולות, גרם לכך שהילרי קלינטון שזכתה במרחב הקולות, הייתה גם מנצחת בחבר האלקטורים.

זו הייתה הפעם הראשונה מאז 1948 שבה הדמוקרטים זכו במרב הקולות בארבע בחירות רצופות. ביידן היה סגן הנשיא לשעבר השני (אחרי ריצ'רד ניקסון ב־1968) שהפך לנשיא, וכן סגן הנשיא הראשון מאז ג'ורג' הרברט ווקר בוש ב־1988 שנבחר לנשיא.

כמעט כל המחוזות שהיו נחשבים בעבר כאינדיקטורים מהימנים לבחירת הנשיא הצביעו לטראמפ במקום לביידן, כלומר הם לא שמרו על רצף ההצלחות שלהם. מצב זה מיוחס להתרחבות הקיטוב הפוליטי בכל רחבי המדינה ולפער בין אזורים עירוניים וכפריים.
בעוד שטראמפ עדיין שלט באזורים הכפריים של אמריקה באופן כללי, היו אזורים כפריים שבהם הפסיד. ביידן ניצח ב־50.5% מהמחוזות הכפריים שבהם רוב התושבים לא לבנים, במיוחד בדרום ובמערב. המחוזות הכפריים בדרום שבהם ביידן ניצח חוו קשיים כלכליים גדולים יותר מאלו שבהם טראמפ ניצח; בצפון-מזרח, המצב היה הפוך. במערב, ביידן הצטיין במיוחד במחוזות כפריים שבהם שיעור העובדים בתעשיית הפנאי והאירוח היה גבוה. במחוזות אלו היו גם אוכלוסיות גדולות של מהגרים מאזורים אחרים. ביידן הפך לנשיא המבוגר ביותר שנבחר אי פעם, ועקף את השיא של רונלד רייגן מ־1984, וכן לנשיא הלא מכהן המבוגר ביותר אי פעם, ועקף את טראמפ מ־2016; עם זאת, שני השיאים נשברו על ידי טראמפ ב־2024. מתוך 3,153 מחוזות/מחוזות קונגרס/ערים עצמאיות שהגישו תוצאות, טראמפ קיבל את רוב הקולות ב־2,595 (82.3%) בעוד שביידן זכה ב־558 (17.7%).

### קבלת התוצאות

 ערך מורחב – **ניסיון הפיכת תוצאות הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020**

בעוד שבמערכות בחירות קודמות הסתמן מנצח ברור כבר בבוקר שלאחר הבחירות (למעט בחירות 2000, שם הייתה הכרעה מאוחרת בגלל חוסר ההכרעה בפלורידה), הרי שבמערכת הבחירות הזו לא הסתמן מנצח ברור במשך מספר ימים לאחר הבחירות עקב התהליך הממושך של ספירת קולות ה-Absentee ballot (הצבעות מוקדמות בדואר ובקלפיות).

בשל כך רק ביום שבת, ארבעה ימים לאחר יום הבחירות, ב-7 בנובמבר 2020, הכריזו רשתות הטלוויזיה על ניצחונו של ביידן. בעקבותיהם הגיעה הכרה בתוצאות הבחירות מאישים בולטים רבים בארצות הברית וברחבי העולם וממנהיגי מדינות שברכו את ביידן, ביניהם ראש ממשלת בריטניה, בוריס ג'ונסון, קנצלרית גרמניה, אנגלה מרקל, נשיא צרפת עמנואל מקרון, ראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו, ראש ממשלת ספרד פדרו סנצ'ס, ראש ממשלת יפן יושיהידה סוגה, נשיא פולין אנדז'יי דודה, נשיא מצרים עבד אל-פתאח א-סיסי, ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ואחרים.

לקראת הבחירות וביום הבחירות עצמו העלה טראמפ שורה של טענות לא מבוססות לגבי אי סדרים ותרמיות בספירת הקולות, במטרה להטיל ספק בתוצאות הבחירות. יומיים אחרי הבחירות ועוד בטרם הוכרז המנצח, נשא טראמפ נאום ואמר שהיו זיופים ואילו היו סופרים את הקולות החוקיים הוא היה זוכה. חלק מערוצי הטלוויזיה האמריקאים קטעו את שידור הנאום, ערוצים אחרים כמו CNN ו-FOX הרפובליקאי לא קטעו את הנאום אך העירו שאין ראיות לטענות של טראמפ.

בימים שלאחר מכן טראמפ חזר וטען שהיו תרמיות לטובת ביידן ולמעשה הוא המנצח בהפרש גדול, הוא צייץ "ניצחתי בבחירות האלה, בהרבה". טוויטר סימנה ציוץ זה כלא עובדתי. בעקבות טראמפ דרשו גם ראשי המפלגה הרפובליקנית לקיים ספירה חוזרת במספר מדינות, בהן יתרונו של ביידן היה מצומצם (פנסילבניה, ויסקונסין, מישיגן, ג'ורג'יה, נבדה ועוד), ומאנו להודות בניצחונו של ביידן בבחירות. טענות כזב לגבי תרמיות בספירת הקולות בבחירות התפשטו ברשתות החברתיות והגיעו אף לערוצים הממסדיים בישראל, למשל סיפור ויראלי על משאית שהגיעה לקלפי בפנסילבניה ופרקה 130,000 טופסי הצבעה לביידן. ב-10 בנובמבר הודיע התובע הכללי של ארצות הברית שהוא מתיר לתובעים במדינות לחקור טענות לזיופים בתנאי שאלה טענות ספציפיות ומהותיות, ואין לפתוח חקירה על בסיס ספקולציות וסיפורים דמיוניים.

ב-23 בנובמבר פורסם כי טראמפ אישר לצוות מנהל השירותים הכלליים לעבוד עם צוות המעבר של הנשיא הנבחר ביידן, לעדכן אותם בעמדות הממשל בתחומים השונים ולעבוד איתם לקראת העברת הממשל, על אף אישורו והודעתו טראמפ הכריז כי במקביל לאישור העבודה עם צוותי ביידן הוא ימשיך בקרב המשפטי על הבאת הוכחות שהיו זיופים בתוצאות הבחירות.

בתחילת 2021 לחץ הנשיא טראמפ על רפובליקנים במדינה המתנדנדת ג'ורג'יה במטרה שימצאו קולות אשר ישנו את התוצאות. טראמפ טען לזיופים שהשפיעו על התוצאות, דבר אשר לא היו לו הוכחות. עתירותיו לבית המשפט נדחו ולא שינו את התוצאות. נוסף לכך, לחץ על סגנו, מייק פנס, שלא לספור את קולות האלקטורים אולם האחרון התנגד לכך בטענה שהחוק אינו מאפשר לו זאת. לקראת אישור האלקטורים בגבעת הקפיטול, קוימה עצרת נגד האישור בנוכחות טראמפ שנאם בה. הנוכחים פרצו למבנה הקונגרס וספירת קולות האלקטורים הופסקה. זו הפעם הראשונה בהיסטוריה שהליך זה נעצר באמצע, מספר שעות לאחר מכן אושרו תוצאות הבחירות וסגן הנשיא מייק פנס בירך את הנשיא הנבחר ביידן ואת סגניתו האריס, ולאחר מכן הודיע טראמפ כי תתבצע העברת שלטון מסודרת, אם כי הוסיף שהוא מסתייג מהליך קבלת התוצאות.

באוגוסט 2023, הוגש כתב אישום נגד טראמפ על פגיעה בעקרון בסיסי בדמוקרטיה האמריקנית – קיום בחירות חופשיות וישרות. הוא הואשם בקשירת קשר להונאה נגד ארצות הברית (פגיעה בהליך הבחירות), קשירת קשר לשיבוש הליך רשמי (אישור קולות האלקטורים), שיבוש הליך רשמי, קשירת קשר נגד זכויות אזרח (הזכות להצבעה) וכן בשיבוש וניסיון שיבוש של אשרור הקולות.

### ספירה חוזרת

#### ג'ורג'יה

ב-11 בנובמבר הודיע מזכיר מדינת ג'ורג'יה על ספירה חוזרת, ידנית, של 5 מיליון הקולות. בג'ורג'יה זכה ביידן ברוב קטן של 14,112 מצביעים, כ-0.3%. טראמפ צייץ שזה בזבוז זמן וכתב, "הם לא מראים את השוואת החתימות...אל תתנו לקיצונים לגנוב את הבחירות!" (החתימות שעל מעטפות ההצבעה בדואר). הספירה החוזרת בג'ורג'יה הסתיימה ב-18 בנובמבר בניצחונו של ביידן בפער יותר קטן של 12,670 מצביעים. מושל ג'ורג'יה הרפובליקני, בריאן קמפ, הכריז על ביידן כמנצח ובכך היה למועמד לנשיאות הדמוקרטי הראשון שזכה במדינה זו מאז ניצחונו של ביל קלינטון ב-1992. מטה טראמפ דרש ספירה חוזרת, הפעם שוב ממוכנת. בתום הספירה אושר שוב שביידן זכה, בפער של 11,784 קולות.

#### ויסקונסין

ב-18 בנובמבר שילם מטה טראמפ 3 מיליון דולר לצורך ספירה חוזרת חלקית של הקולות במספר מחוזות בוויסקונסין. הספירה הושלמה ב-29 בנובמבר, וכתוצאה ממנה ביידן זכה ב-87 קולות נוספים.

## ראו גם

* הבחירות המקדימות לנשיאות ארצות הברית במפלגה הדמוקרטית 2020
* הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016
* הבחירות בארצות הברית (2020)
* מדינות אדומות וכחולות (ארצות הברית)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020** בוויקישיתוף
* רויטרס ו-ynet, כוכב רוק והסגן של אובמה: הדמוקרטים שרצים לנשיאות, באתר ynet, 27 באפריל 2019
* אריאל שנבל, ‏התחלנו: מי ירוץ נגד טראמפ ב-2020?, בעיתון מקור ראשון, 27 ביוני 2019
* יפתח דיין, טראמפ פוחד להפסיד את הנשיאות בדואר, באתר ynet, 7 באפריל 2020 - השפעת התפרצות נגיף הקורונה על הבחירות
* סוכנויות הידיעות, המרוץ לנשיאות: זה טראמפ, ביידן והקורונה, באתר ynet, 9 באפריל 2020
* אורי פסובסקי, ‏הצבעה בצל המגיפה: "טראמפ לא יכול לדחות את הבחירות", באתר גלובס, 9 באפריל 2020
* שלמה שמיר, ‏טראמפ כבר הצליח להצטייר כמנהיג אחראי, ואז פרץ הטראמפיזם, באתר מעריב אונליין, 19 באפריל 2020
* יואב קרני, ‏דעה: טראמפ ירצה לדבר על כלכלה. האמריקאים ירצו לדבר על בריאות. האם לארה"ב יהיה נשיא חדש?, באתר גלובס, 18 באפריל 2020
* AP, הבחירות שישנו את מפת ארה"ב ל-10 שנים, באתר ynet, 30 ביוני 2020
* רועי סמיוני, הישורת האחרונה: היכן נמצאים ביידן וטראמפ במדינות המתנדנדות, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2020
* אייל להמן, קניה ווסט ופיל קולינס רצים לנשיאות. זה לא צחוק, באתר ynet, 17 באוקטובר 2020
* יונה לייבזון, הקרב על אמריקה: איך נראה המרוץ לנשיאות בפלורידה?, באתר מאקו, 27 באוקטובר 2020

## הערות שוליים