# קרבות ימי-הביניים

קרבות ימי-הביניים
|  |
|
ארץ מקור | רוסיה רוסיה |
|
סגנון |
ספורט לחימה |
|
ספורט אולימפי |
לא |

קרב 21 נגד 21 בקופה דה פראנס שנערך ב-2017
**קרבות ימי-הביניים ההיסטוריים** (באנגלית: **Historical Medieval Battles**, או בקיצור **HMB**), המכונים גם בורה (באנגלית: **Buhurt**, מגרמנית עתיקה: béhourd - "טורניר", או "התקפה"), הם ספורט לחימה מודרני במגע מלא הכולל שימוש בכלי נשק קהים עשויים פלדה, המאפיינים לימי הביניים. הציוד והשריון המשמשים בלחימה זו חייבים לעמוד בתקנות של אותנטיות היסטורית ובטיחות המתפרסמות באתר הרשמי של תחרויות בינלאומיות בתחום כגון "קרב האומות".

HMB זכה לפופולריות רבה, במיוחד במדינות כמו רוסיה, שם הספורט הפך לתחום מקצועי, והוא כולל אירועים גדולים כמו "קרב האומות" (Battle of the Nations), אשר מושך מתחרים מרחבי העולם ומתקיים במבצרים וטירות היסטוריות.

בפרוץ מלחמת אוקראינה–רוסיה, לא התרחש קרב האומות, שאמור היה להתקיים ברומניה באותה שנה, מכיוון שנבחרות עולמיות מיאנו להתמודד מול הנבחרת הרוסית. בשנה לאחר מכן החלו להוביל את הספורט ולהגדיר את התקנות שני ארגונים מתחרים שקמו כדי למלא את החלל שהותיר הארגון הרוסי המוביל. ארגונים אלה מובילים את הספורט כיום. הם עורכים אליפויות עולם לסירוגין: אליפות העולם של ארגון הבוהורט הבינלאומי נערכה ביולי 2025 בוישגראד (הונגריה) ואליפות העולם של ה IMCF international medieval combat federation עתידה להיערך ביולי 2026 בדנמרק.

## היסטוריה

שורשי קרבות ימי-הביניים ההיסטוריים הם בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21 ברוסיה, בלארוס ואוקראינה, שבהן נערכו קרבות רחבי היקף עם כלי נשק מפלדה. הרחבת הספורט התרחשה לאחר קרב האומות הראשון שהתקיים במבצר חוטין באוקראינה, שם התחרו משתתפים מאוקראינה, פולין, בלארוס ורוסיה תחת חוקים ותקנות אחידים.

## קטגוריות תחרותיות

הספורט כולל מספר קטגוריות תחרותיות, אשר מחולקות לקרבות אישיים וקרבות המוניים:

* **קרבות אישיים**: מתבצעים בתחרויות בהן המנצח הוא הלוחם שמצליח להנחית מספר מסוים של מכות על יריבו או להשיג את הניקוד הגבוה ביותר בפרק זמן מוגדר. לדוגמה, קטגוריית "חרב ומגן", "חרב-חרב", "חרב-בקלר", "חרב ארוכה", וכן קרבות עם כלי נשק לא סטנדרטיים כמו האלברד וגרזן דו-ידני. המכות חייבות להיות חזקות מספיק כדי לזכות בנקודה. מותר להכות באמצעות הבקלר, שהוא מגן קטן, אך לא במגן גדול יותר.
* **קרבות המוניים (בוהורט):** בקטגוריה זו, צוותים של לוחמים נלחמים זה בזה בקבוצות של 5, 10, 12, 16, 30 ויותר משתתפים. מטרת הקרב היא להישאר על הרגליים, ולא להיחשב "מת" אם הובסת. קרבות אלה מדמים קרבות ראווה שהיו נהוגים באחרית ימי הביניים. נבחרות קטנות מתאחדות לצורך הלחימה במקצים המצריכים מספר לוחמים רב יותר.

## אימונים והכנה

אימוני הלוחמים כוללים אימוני כוח, אמנויות לחימה נלוות ואימוני סיבולת לב-ריאה. הלוחמים משתמשים גם בטכניקות קרב ממגע מלא ובתרגול על הקרקע כחלק מהכנתם לקרב.

על פי התקנות, לחימה בשריון מתכת מתאפשרת לגילי 18 ומעלה בלבד, אך חלק מהאימונים נעשה במיגון רך (למשל, בדומה למיגון קיקבוקס, או במיגון הסטורי רך) ובכלי נשק מרופדים. אימונים אלה, הקרויים "סופט", מתאימים גם לילדים ונוער, ויש גם תחרויות המיועדות למיגון רך.

## קרבות ימי הביניים בישראל

בישראל קיימים מספר מועדונים המתאמנים בקרבות ימי הביניים. ישראל גם שולחת מדי שנה מאז 2011 נבחרת לאליפויות העולם השונות. פעילות המועדונים בישראל מאורגנת דרך עמותת עידנים, אשר הוקמה על ידי ראשי המועדונים בשנת 2015 כדי לשמש לארגון פעילויות, תחרויות ראווה, תחרויות רשמיות, תחרויות ידידותיות (המכונות אינטרקלאב) וכנסים, אשר חלקם משולבים בפעילויות של האגודה לשיחזור היסטורי. המועדונים העיקריים בישראל:

* Medeival Fighting Club (MFC), פתח תקווה, תחת המאמן וקפטן נבחרת ישראל מיכאל מורגוליס (מורגול)
* מועדון אוונגארד, חיפה, תחת המאמן מיכאל שיינברג (רוג'ר)
* מועדון רתם, סיף היסטורי, כרמיאל, תחת המאמן ישראל גיטלמן
* מועדון סבריאני, אימוני ילדים, נוער, נשים ומבוגרים, תחת המאמן ניקולאי סנצ'וק, בבית אבא חושי, חיפה.

## תקנות

קיימים חוקים בינלאומיים אחידים לקרבות אלה, המגבילים טכניקות מסוימות המהוות סיכון לפציעות קשות, ומחייבים שימוש בציוד העומד בתנאי בטיחות ודיוק היסטורי. חוקים אלה נאכפים בתחרויות בינלאומיות (כמו קרב האומות או אליפות העולם של ארגון הבוהורט הבינ"ל) וחוקים אחרים עשויים להיות נהוגים בתחרויות מקומיות. החוקים מתעדכנים לפרקים, ובפרט עודכנו משמעותית בשנת 2025. מטרת החוקים לצמצם פגיעות גופניות קשות. חוקים לדוגמה המגינים מפגיעה:

* אסור לדקור.
* רק פגיעה בשליש העליון של החרב נחשבת כנקודה.
* אסור לפגוע בחלק האחורי של השוק, שאינו מוגן.
* הקסדה צריכה להיות מחוברת לשריון כך שלא ייווצר מרווח לא מוגן באזור העורף

חלק מהתקנות עוסקות בתאימות ההיסטורית של המיגון. למשל:

* מיגון שוק יכול להיות מורכב משניים עד שלושה לוחות. אף כי ארבעה לוחות נותנים מיגון טוב יותר, אין עדות היסטורית לקיומו של מיגון שוק כזה.
* פריטי הציוד צריכים להופיע יחד במקורות היסטוריים. לא ניתן להשתמש בו זמנית בציוד שעוצב בהתאם לנהוג בתקופות הנבדלות ביותר ממאה שנה.

לפני תחילת הקרב, כלי הנשק והשריון נבדקים כדי לוודא שהם עומדים במידות הנדרשות ובתקנות הבטיחות. השריון נבדק על הלוחמים, כדי לוודא את התאמתו ואת מידת המיגון שהוא מספק.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **קרבות ימי-הביניים** בוויקישיתוף
* נבחרת ישראל בקרבות ימי הביניים

## הערות שוליים