# לוחות השנה ביוון העתיקה

**לוחות השנה ביוון העתיקה** היו מערכות מקומיות למדידת זמן, ששימשו את ערי־המדינה והאזורים השונים בעולם היווני הקדום. בניגוד ללוח שנה אחיד כלל־יווני, התקיימו ביוון העתיקה לוחות רבים, ובהם לוחות אתונאיים, דלפיים, מקדוניים, קורינתיים, רודיים, תסליים ואחרים. רובם היו לוחות ירחיים־שמשיים: החודשים נקבעו לפי מחזור הירח, אך השנה הותאמה מעת לעת למחזור השמש ולעונות השנה באמצעות הוספת חודש נוסף. הערך האנגלי המקביל מונה חמישה־עשר אזורים עיקריים שבהם ידועים שמות חודשים יווניים, אך מדגיש כי סדר החודשים, תחילת השנה ומידת הוודאות של השחזור משתנים מאוד מאזור לאזור.

## עקרונות כלליים

היחידה הבסיסית ברוב לוחות השנה היווניים הייתה החודש הירחי, כלומר פרק הזמן שבין מולד ירח אחד למשנהו. אורכו הממוצע של חודש כזה הוא כ־29.53 ימים, ולכן בלוחות רבים התקיימו לסירוגין חודשים “מלאים” בני 30 יום וחודשים “חסרים” בני 29 יום. שנה בת שנים־עשר חודשים ירחיים נמשכה כ־354 ימים בלבד, כ־11 ימים פחות מן השנה השמשית. כדי למנוע ניתוק גמור בין החודשים לבין עונות השנה, היוונים הוסיפו מעת לעת חודש עיבור, וכך נוצר לוח ירחי־שמשי.

המאפיין המרכזי של הלוחות היווניים היה מקומיותם. כל פוליס, ברית אזורית או ממלכה יכלו להשתמש בשמות חודשים שונים, להתחיל את השנה בעונה אחרת, ולחבר את החודשים לחגים, לאלים מקומיים או למוסדות שלטוניים. משום כך תאריך אתונאי לא היה ניתן להמרה אוטומטית לתאריך דלפי, מקדוני או רודי. במקרים רבים נדרש צירוף של כתובות, שמות בעלי תפקידים, חגי פולחן ותיארוך אסטרונומי כדי לשחזר את מועדו של אירוע.

## לוח השנה והפולחן הדתי

לוחות השנה היווניים היו בראש ובראשונה לוחות פולחניים. שמות חודשים רבים נגזרו משמות חגים, אלים או טקסים. כך למשל בלוח האתונאי נקשרו חודשים לחגים כגון האנתסטריה, התרגיליה  והסקירופוריה. תפקידו של הלוח לא היה רק לציין “איזה יום היום”, אלא לקבוע מתי יש להקריב קורבנות, לקיים תהלוכות, לפתוח תחרויות, לכנס אספות חגיגיות או לציין ימים המוקדשים לאלים מסוימים.

במסורת היוונית יוחסו גם ימים מסוימים בחודש לאלים או לכוחות מסוימים. היום הראשון של החודש, הנומניה, ציין את מולד הירח והיה בעל משמעות דתית. היום השביעי נחשב במקומות שונים כיום הקשור לאפולון. מכיוון שהפולחן המקומי היה שונה מעיר לעיר, גם לוח השנה היה חלק מן הזהות העירונית ולא רק מכשיר טכני למדידת זמן.

## לוח השנה האטי־אתונאי

הידוע ביותר מבין לוחות השנה היווניים הוא הלוח האטי, כלומר לוח השנה של אתונה וחבל אטיקה. הוא מוכר היטב יחסית מפני שמאתונה שרדו כתובות רבות, תעודות מנהליות, חוקים, רשימות קורבנות וחיבורים ספרותיים. באתונה התקיימו כמה מערכות תיארוך במקביל: לוח חגים ירחי־שמשי, לוח אזרחי־מינהלי של מועצת העיר, ומסורות עונתיות חקלאיות או אסטרונומיות. המחקר הקלאסי של ויליאם קנדריק פריצ'ט  ואוטו נויגבאואר, The Calendars of Athens, הוקדש במיוחד לבעיות השחזור של הלוחות האתונאיים וללוח הפריטניות, כלומר תקופות הכהונה של נציגי השבטים במועצה האתונאית.

שנת החגים האתונאית החלה בקירוב לאחר מפנה הקיץ. שמות החודשים האטיים היו:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם החודש בתעתיק | שם ביוונית | מקבילה משוערת בלוח המודרני |
| 1 | Hekatombaion | Ἑκατομβαιών | יולי–אוגוסט |
| 2 | Metageitnion | Μεταγειτνιών | אוגוסט–ספטמבר |
| 3 | Boedromion | Βοηδρομιών | ספטמבר–אוקטובר |
| 4 | Pyanepsion | Πυανεψιών | אוקטובר–נובמבר |
| 5 | Maimakterion | Μαιμακτηριών | נובמבר–דצמבר |
| 6 | Poseideon | Ποσειδεών | דצמבר–ינואר |
| 7 | Gamelion | Γαμηλιών | ינואר–פברואר |
| 8 | Anthesterion | Ἀνθεστηριών | פברואר–מרץ |
| 9 | Elaphebolion | Ἐλαφηβολιών | מרץ–אפריל |
| 10 | Mounichion | Μουνιχιών | אפריל–מאי |
| 11 | Thargelion | Θαργηλιών | מאי–יוני |
| 12 | Skirophorion | Σκιροφοριών | יוני–יולי |

באתונה, השנה נקראה לעיתים קרובות על שם הארכון האפונימי, כלומר בעל המשרה שעל שמו נקראה השנה. לצד לוח החגים התקיים לוח מינהלי המבוסס על הפריטניות — תקופות שבהן כל אחד מן השבטים האתונאיים כיהן בתורו בראש המועצה. לאחר 346 לפנה״ס מופיעים בצווים אתונאיים רבים תאריכים כפולים, הן לפי לוח החגים והן לפי לוח הפריטניות; תופעה זו נקראת במחקר “משוואת לוחות”.

## עיבור וחוסר סדירות

אחת הבעיות המרכזיות בלוחות היווניים הייתה הפער בין שנת הירח לשנת השמש. פתרון מקובל היה הוספת חודש נוסף אחת לכמה שנים. באתונה חודש העיבור היה לעיתים קרובות פוסיידאון שני, אך גם חודשים אחרים יכלו להיות מוכפלים. אין ראיה ברורה לכך שאתונה הקלאסית השתמשה תמיד בכלל מתמטי קבוע; נראה שלעיתים ההחלטות התקבלו באופן מעשי או פוליטי, בהתאם לצורך לשמור את החגים בעונתם.

מן המאה החמישית לפנה״ס ואילך נודע גם המחזור המטוני, הקרוי על שם האסטרונום מטון מאתונה. מחזור זה מבוסס על הקרבה שבין 19 שנים שמשיות לבין 235 חודשים ירחיים, והוא מאפשר מערכת עיבור יעילה יחסית. עם זאת, עצם קיומו של ידע אסטרונומי כזה אינו מוכיח שכל הפולייס אימצו אותו כמנגנון רשמי וקבוע בלוחותיהן.

## לוחות אזוריים נוספים

מלבד אתונה, ידועים לוחות רבים אחרים:

### הלוח הדלפי

הלוח הדלפי חשוב במיוחד לשחזור לוחות יווניים משום שבדלפי נמצאו כתובות רבות של שחרור עבדים, ובהן תאריכים המשלבים לעיתים את הלוח הדלפי עם לוחות של אזורים אחרים. אחת הכתובות מדלפי, למשל, מתארכת שחרור שפחה בשם ארסינואה לפי ארכון דלפי ולפי חודש פויטרופיוס, ומדגימה כיצד כתובות כאלה יוצרות סינכרוניזציה בין מערכות תיארוך מקומיות.

### הלוח האייטולי

הלוח האייטולי קשור לברית האייטולית במרכז יוון. שמות חודשים כגון פרוקוקליוס, אתנאיוס, בוקטיוס, דיוס, הרמאיוס ופנאמוס מעידים על קשר בין לוח אזורי לבין מסגרות פוליטיות רחבות יותר. בלוחות כאלה חודש עיבור יכול היה להיקרא בשם חודש קיים בתוספת המונח אמבולימוס, כלומר “מעובר”.

### הלוח הקורינתי

הלוח הקורינתי שייך למשפחת לוחות דוריים. חשיבותו גדלה במיוחד בעקבות מחקר מנגנון אנטיקיתרה, שבו התגלו שמות חודשים ממוצא קורינתי או קרוב לקורינתי. שמות כגון פויניקאיוס, קרניוס, מחניאוס, ארטמיסיוס, פנאמוס ואפלאיוס מלמדים על מסורת לוח שונה מזו של אתונה.

### הלוח הבויאוטי

הלוח הבויאוטי מוכר בצורה חלקית יותר. המקורות עליו דלים, וחלק מן השחזורים מבוססים על כתובות ועל עדויות עקיפות. שמות חודשים כגון בוקטיוס, הרמאיוס, אגריוניוס ופמבויוטיוס משקפים זהות אזורית בויאוטית.

### הלוח המקדוני

הלוח המקדוני זכה לתפוצה רחבה בתקופה ההלניסטית, בעקבות כיבושי אלכסנדר הגדול והתפשטות הממלכות המקדוניות במזרח. בין שמות חודשיו היו דיוס, אפלאיוס, פריטיוס, דיסטרוס, קסנדיקוס, ארטמיסיוס, דייסיוס, פנמוס, לואיוס, גורפיאיוס והיפרברטאיוס. במזרח ההלניסטי בא הלוח המקדוני במגע עם לוחות בבליים ומצריים, ולעיתים הותאם לצורכי מינהל מקומיים.

### הלוח הרודי

הלוח הרודי מוכר ממספר רב יחסית של כתובות, אך גם בו קיימות בעיות של סדר החודשים ותחילת השנה. ברודוס ידוע חודש עיבור בשם פנאמוס אמבולימוס, שהוכנס בין החודש השישי לשביעי ולא בהכרח בסוף השנה.

### הלוח התסלי

הלוח התסלי עבר סטנדרטיזציה בעיקר בתקופה הרומית. לפני כן התקיימו בתסליה לוחות מקומיים של ערים ואזורים, ששיקפו פולחנים מקומיים ואת מבנה הקוינון, כלומר המסגרת הפדרלית האזורית.

## תיארוך לפי אולימפיאדות

לצד הלוחות המקומיים התקיימה שיטת תיארוך כלל־יוונית יותר: תיארוך לפי אולימפיאדות. אולימפיאדה הייתה מחזור בן ארבע שנים בין המשחקים האולימפיים. שיטה זו לא הייתה לוח שנה יומיומי: היא לא קבעה חודשים או ימים, אלא סיפקה מסגרת כרונולוגית רחבה, בעיקר להיסטוריונים. שימוש באולימפיאדות איפשר להשוות אירועים שתוארכו בלוחות מקומיים שונים, אך הוא לא החליף את הלוחות העירוניים ששימשו בחיי הפולחן והמינהל.

## מנגנון אנטיקיתרה והלוח הקורינתי

גילוי מנגנון אנטיקיתרה תרם תרומה חשובה להבנת לוחות השנה היווניים. במחקר שפורסם ב־Nature בשנת 2008 זוהו על גבי המנגנון שנים־עשר שמות חודשים בלוח מטוני בן 19 שנה, והם נמצאו כבעלי מוצא קורינתי או קרוב למשפחת הלוחות הקורינתיים. המחקר הראה גם שהמנגנון כלל תצוגת מחזור משחקים פאן־הלני, ובהם המשחקים האולימפיים, וכן חוגה לחיזוי ליקויי חמה ולבנה.

מנגנון זה מלמד שהיוונים לא ראו בלוח השנה רק רשימה דתית של חגים, אלא גם כלי המחבר בין אסטרונומיה, מתמטיקה, תחרויות, פולחן וזהות פוליטית. הוא מדגים את הקשר בין מחזורי שמים לבין מוסדות אנושיים — חגים, משחקים ומערכות שלטון.

## מקורות המחקר והשחזור

שחזור לוחות השנה היווניים הוא תחום מורכב מפני שהעדויות אינן אחידות. חלק מן הלוחות ידועים כמעט רק מרשימות חודשים בכתובות; אחרים מוכרים ממסמכים מינהליים, מטבעות, חיבורים ספרותיים או סינכרוניזציות בין ערים. המחקרים הבסיסיים בתחום כוללים את ספרו של אלן סמואל "כרונולוגיה יוונית ורומית: לוחות שנה ושנים בעת העתיקה הקלאסית", שהוא אחד ממחקרי היסוד על לוחות יווניים ורומיים, ואת ספרו של רוברט חנה "לוחות שנה יווניים ורומיים: מבני זמן בעולם הקלאסי", שנועד להציג את לוחות הזמן היווניים והרומיים בהקשר אסטרונומי וחברתי רחב.

המחקר המודרני נדרש להיזהר במיוחד מפני הנחה שכל הלוחות היווניים פעלו באותו אופן. גם כאשר שני אזורים השתמשו באותו שם חודש, אין ודאות שהחודש חל באותה עונה או באותו מקום במחזור השנה. יתר על כן, לוחות יכלו להשתנות לאורך זמן, בעיקר כאשר עיר הצטרפה לברית אזורית, עברה שלטון, אימצה נוהג הלניסטי או הושפעה ממינהל רומי.

## חשיבות היסטורית

לוחות השנה ביוון העתיקה חשובים למחקר ההיסטורי בשל כמה סיבות. ראשית, הם מאפשרים לתארך כתובות, חוקים, הקדשות, הסכמים ושחרורי עבדים. שנית, הם חושפים את הקשר ההדוק בין זמן לבין פולחן: החודש והיום לא היו יחידות נייטרליות, אלא חלק ממערכת דתית וחברתית. שלישית, הם מראים את האופי המקומי של העולם היווני, שבו כל עיר שמרה על זהות מוסדית ופולחנית עצמאית גם כאשר חלקה שפה ותרבות עם ערים אחרות.

לבסוף, לוחות השנה היווניים מדגימים את המתח המתמיד בין תצפית אסטרונומית לבין צרכים חברתיים. הירח, השמש, עונות השנה, החגים, האספה, המועצה והמשחקים הפאן־הלניים — כולם השתלבו במערכות זמן שלא היו תמיד מדויקות במובן מודרני, אך היו חיוניות לניהול החיים הציבוריים, הדתיים והפוליטיים של היוונים.

## הערות שוליים