# אורוגוואי במלחמת העולם השנייה

אורוגוואי במלחמת העולם השנייה|  |
|
צד בעימות |
חלק מבעלות הברית |
|
תאריך כניסה לעימות |
23 בפברואר 1945 |
|
תאריך סיום העימות |
2 בספטמבר 1945 |
|
ראש המדינה |
1 בספטמבר 1939–1 במרץ 1943: אלפרדו בלדומיר מ-1 במרץ 1943: חואן חוזה דה אמזגה |
|
נתוני המדינה |
|
אוכלוסייה |
1,953,000(נכון ל-1939) |
|   |

אורוגוואי נשארה נייטרלית לאורך רוב מלחמת העולם השנייה, ומדיניות הממשלה בראשות הנשיא אלפרדו בלדומיר הייתה לתמוך בבעלות הברית תוך שמירה על נייטרליות. מדיניות זו הושפעה במידה רבה מבריטניה, שהשגריר שלה, סר יוג'ין מילינגטון דרייק פעל במדינה בין 1931 ל-1941. בינואר 1942 אורוגוואי ניתקה את היחסים הדיפלומטיים שלה עם גרמניה הנאצית.

גם לאחר החלפת הנשיא אלפרדו בלדומיר בנשיא חואן חוזה דה אמזגה מאותה המפלגה, שמרה אורוגוואי על הנייטרליות. בפברואר 1945, חודשים ספורים לפני סיום המלחמה, אורוגוואי חתמה על הכרזת האומות המאוחדות והכריזה מלחמה על גרמניה ויפן.

## תוכניות גרמנית לכיבוש אורוגוואי

 ערך מורחב – **תכנון לפלישה נאצית לאורוגוואי**

לפני פרוץ המלחמה, ממשלת גרמניה תכננה בחשאי לערוך הפיכה באורוגוואי ולפלוש אליה כדי להפוך אותה למושבה גרמנית. התוכנית שאורגנה בתמיכת נאצים מקומיים בהובלת אדם בשם ארנולד פירמן לא יצאה לפועל וההנהגה של הקושרים נעצרה.

## מדיניות ממשלת אורוגוואי

המאמץ המלחמתי גרם לעלייה בביקוש למשאבים של אורוגוואי, ביניהם בשר, צמר ועורות. העלייה במכירות הביאה לשגשוג באורוגוואי והאיצה את ההתאוששות שלה מהשפל הגדול. ממשלת אורוגוואי אימצה מדיניות פרו-בריטית, אולם במקביל התעקשה לשמור על נייטרליות צבאית. לדוגמה, נשיא אורוגוואי, אלפרדו בלדומיר, הטיל וטו על ההצעות להלאים מפעלים בבעלות זרה, בעיקר בריטית, וכן דאג לייעד חלק מהייצור לבריטניה.

## אדמירל גרף שפה

 ערך מורחב – **אדמירל גרף שפה**

ב-13 בדצמבר 1939 החל קרב נהר לה פלטה בין אוניית המערכה זוטא אדמירל גרף שפה לשלוש סיירות סיירות בריטיות. בקרב נפגעה קשות האונייה הגרמנית, ומפקדה הנס לנגסדורף החליט להיכנס לנמל מונטווידאו כדי לבצע תיקונים. הגרמנים ביקשו לשהות בנמל שבועיים, ובריטניה הפעילה לחץ נגדי להוצאת האונייה הגרמנית מהנמל במהירות האפשרית. במקביל, נקברו במונטווידאו 36 ההרוגים הגרמנים.

הבריטים ביצעו מספר תחבולות מודיעיניות כדי להציג מצג שווא שכוח ימי עדיף מחכה לאונייה הגרמנית מחוץ לנמל, וכן תזמנו את יציאת הספינות הבריטיות מהנמל מדי 24 שעות, משום שהחוק הבינלאומי קובע שלאוניית מלחמה אסור לצאת מנמל ב-24 השעות שאחרי יציאת ספינת סוחר של הצי היריב.

לבסוף, ב-17 בדצמבר הורו הרשויות באורוגוואי לאדמירל גרף שפה לצאת מהנמל. בפני הנס לנגסדורף עמדו שלוש אופציות: להילחם עד מוות, לנסות להגיע לבואנוס איירס הסמוכה, שם היה יכול לבצע תיקון ארוך יותר, או להטביע את הספינה ולהציל את הצוות, כאשר אפשרות זו, על פי עדויות, לא הייתה בהסכמתו של היטלר.

האונייה יצאה מהנמל ולאחר פינוי הצוות לבואנוס איירס, היא הוטבעה בהטבעה עצמית. יומיים לאחר מכן, אחרי שהבין שנפל קורבן לתחבולה בריטית, התאבד לנגסדורף.

ביוני 1940 איימה גרמניה לנתק את היחסים הדיפלומטיים עם אורוגוואי, אחרי שהאחרונה נתנה לאוניית מלחמה בריטית לשהות בנמל לצורך תיקונים אחרי שהותקפה על ידי הגרמנים. על פי הדיווחים, היא תוקנה באמצעות לוח פלדה שפורק מהאדמירל גרף שפה.

## הכרזת מלחמה

ב-25 בינואר 1942 אורוגוואי ניתקה את היחסים הדיפלומטיים עם גרמניה הנאצית, אחת מתוך 21 מדינות דרום ומרכז אמריקאיות שעשו כן (למעט ארגנטינה).

ב-1945, אורוגוואי חתמה על הכרזת האומות המאוחדות וב-23 בפברואר 1945 הכריזה מלחמה על גרמניה ויפן.

## אחרי המלחמה

אורוגוואי הצליחה להגיע לשיא פריחתה הכלכלית תודות למלחמת העולם השנייה ולמלחמת קוריאה, בהן היה ביקוש למוצרים שמכרה, ובשנים אלה החזיקה בהכנסה לנפש הגבוהה באמריקה הלטינית. ב-1949, כדי לכסות את החוב הבריטי לאורוגוואי על מכירות הבשר במלחמה, הולאמו חברות רכבות ומים בבעלות בריטית.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אורוגוואי במלחמת העולם השנייה** בוויקישיתוף
* Gaston Diaz, Railway investment in Uruguay before 1914: profitability, subsidies, and economic impact, **European Review of Economic History** 21, 2017, עמ' 280–301‏, JSTOR 44507226
* Preston E. James, Milton I. Vanger, Marvin H. Alisky, Martin Weinstein, Uruguay, אנציקלופדיה בריטניקה, ‏2019
* Bertola.Uruguay.final, eh.net
* Uruguay - HISTORY, data.mongabay.com

## הערות שוליים