Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# גאט"ט

**גאט"ט** (**GATT - General Agreement on Tariffs and Trade**), הוא הסכם בינלאומי המסדיר את הסחר הבינלאומי. ההסכם קובע את דרגות המכס וכללי ההתנהגות של ממשלות בתחום הסחר הבינלאומי. מטרתו הורדת חסמי סחר בין המדינות. המדינות אשר מהוות צד לאמנה מחזיקות בידיהן למעלה מ-80% מהסחר העולמי.

## היסטוריה

ההסכם הוא תוצאה של משא ומתן רב צדדי, שהתנהל בתום מלחמת העולם השנייה במטרה ליצור תשתית לקשרי מסחר בין מדינות, ומתוך אמונה כי קשרים אלו יקטינו את הסיכוי למלחמה נוספת בין הצדדים. נעשה ניסיון להקים ארגון סחר עולמי באותה עת, אולם ניסיון זה לא צלח. הסכם גאא"ט שנחתם בשנת 1947 שימש במה ליחסי מסחר בין מדינות, אך לא נחשב כארגון בינלאומי, אף שבמסגרתו פעלה מזכירות, שריכזה את הפעילות תחת ההסכם. בשנת 1995 הוקם ארגון הסחר העולמי, שניתק את הסכם גאט"ט מתפקידיו הארגוניים.

עקרונות ההסכם מתבססים על שני עקרונות מרכזיים, עקרון ה-standstill האוסר העלאת המכס מעבר למכס הקיים ועקרון ה-Rollback המצפה ממדינות להפחית את המכס. ירידת המכס נעשית באמצעות סבב שיחות בארגון הבינ"ל כאשר כל מדינה מציינת עד כמה היא מסכימה להפחית מכס. אמצעי נוסף הוא עקרון המדינה המועדפת ביותר המעוגן בסעיף 1 להסכם, לפיו יתרון מכס המוענק למדינה אחת יוענק אוטומטית לכלל המדינות החברות בהסכם. בנוסף הכלל מחייב הענקת היתרון לכל מוצר הדומה למוצר שמקבל העדפה ולא רק למוצר הספציפי. עיקרון זה אינו מתייחס רק למכס אלא לכל יתרון כלכלי אחר כמו מס פנימי, או העדפה המעניקה יתרון תחרותי.

הישגי ההסכם באים לידי ביטוי בהורדה משמעותית של מכסים בין המדינות המהוות צד להסכם, ובקביעת שערי מכס הולכים וקטנים במקרים בהם לא הצליחו להגיע להסדר של הסרת מכס לחלוטין.

מול המאמץ שמשקף גאט"ט, להקים מסגרת של תחרות הוגנת וחופשית לסחר בינלאומי, עדיין עומדות חלק מן המדינות על דעתן כי יש להגן על מוצרים מקומיים מסוימים במכסי מגן גבוהים, כמו למשל בתחום התוצרת החקלאית.

מדינת ישראל הייתה חברה בגאט"ט החל משנת 1962 וכן נמנית עם החברות המייסדות של ה-WTO (ארגון הסחר העולמי) שהחליף אותו ב-1995.

## ראו גם

* ארגון הסחר העולמי
* סיבוב אורוגוואי
* סיבוב קנדי

## קישורים חיצוניים

* רפאל אלדור, שיחות ישראל - מדינות מתפתחות על הפחתת מכסים במסגרת גאט"ט, מעריב, 4 בנובמבר 1968
* אהוד גוט, לא נתגבשה החלטה ב"גאטט" לפסילת הסכם ישראל-השוק, מעריב, 26 ביולי 1971
* topic/multilateral-trade-agreement גאט"ט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה ובנושא אמנות והסכמים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# כלכלת איחוד האמירויות הערביות

כלכלת איחוד האמירויות הערביות|  |
|
דירוג עולמי | **תמ"ג**: 28; **תמ"ג לנפש**: 35 |
|
מטבע |
דירהם איחוד האמירויות הערביות  |
|
סטטיסטיקה |
|
תמ"ג |
537,079 |
| תמ"ג לנפש |
46,114 |
| צמיחה כלכלית |
3.90% (**דירוג**: 70; הערכה לשנת 2015) |
| כוח עבודה |
5,136,000 (הערכה לשנת 2015) |
|
אבטלה |
4 אחוז (נכון ל־2014)  |
|
הנתונים מבוססים בעיקר על: **ספר העובדות העולמי של ה-CIA** הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת |
|   |

**כלכלת איחוד האמירויות הערביות** היא כלכלה מתפתחת הפועלת למען כלכלות אסלאמיות בעולם. היא הכלכלה ה-4 בגודלה במזרח התיכון (אחרי טורקיה, ערב הסעודית וישראל), ויש לה תמ"ג של כ-415 מיליארד דולר נכון ל-2021–2023.

איחוד האמירויות מתבססת בעיקר על נפט שמוצאו באבו דאבי, בירת המדינה. ב-2009, 85% מהייצוא של איחוד האמירויות הערביות היה של נפט. ו-77% ב-2011. מאז 2017 לאור משבר האקלים היא מפנה משאבים לתעשיות נוספות כגון זהב, אלומיניום, טקסטיל ואוכל מעובד.

התיירות במדינה היא אחת מהתעשיות המובילות והרווחיות שבה. איחוד האמירויות הערביות חברה בוועידת האו"ם לסחר ופיתוח (UNCTAD), בארגון המדינות המייצאות נפט (אופ"ק), בארגון הסחר העולמי (WTO), במועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ (GCC) וב-BRICS.

איחוד האמירויות היא הכלכלה השנייה בגודלה בארצות ערב (אחרי ערב הסעודית), עם תמ"ג של כ-414 מיליארד דולר נכון ל-2018. כלכלת איחוד האמירויות דורגה כאחת מ-20 הכלכלות הטובות ביותר לעסקי מגזר השירותים. היא מייצאת בעיקר נפט למועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ (15%), להודו (14.2%), ליפן (8.3%), לסין (7.7%) ולעיראק (4.8%) נכון לשנת 2021.

## תעשיות

### נפט וגז טבעי

משנות ה-60 הושתתה כלכלת המדינה בעיקר על ענף הנפט והגז הטבעי. עתודות הנפט של האמירויות גדולות, רובן מצויות באבו דאבי.

החל משנת 1974 המדינה חברה לארגון אופ"ק. עקב החברות בארגון משפיעות האמירויות על ויסות קצב הפקת הנפט בעולם ושולטות יחד עם חברי הארגון במחיר הנפט העולמי – בעיקר על ידי קביעת מכסות הפקה לכל אחת מהמדינות החברות.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **כלכלת איחוד האמירויות הערביות** בוויקישיתוף
## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא איחוד האמירויות הערביות ובנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# כלכלת הולנד

כלכלת הולנד|  |
| זוידס באמסטרדם, מרכז העסקים הראשי של הולנד |
|
דירוג עולמי | **תמ"ג**: 19; **תמ"ג לנפש**: 18 |
|
מטבע |
אירו  |
|
סטטיסטיקה |
|
תמ"ג |
1,227,544 |
| תמ"ג לנפש |
66,512 |
| צמיחה כלכלית |
1.90% (**דירוג**: 139; הערכה לשנת 2015) |
|
מדד ג'יני |
25.1 (**דירוג**: 140; הערכה לשנת 2013) |
| כוח עבודה |
7,884,000 (הערכה לשנת 2015) |
|
אבטלה |
3.8 אחוז (נכון ל־30 בספטמבר 2018)  |
|
הנתונים מבוססים בעיקר על: **ספר העובדות העולמי של ה-CIA** הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת |
|   |

**כלכלת הולנד** היא כלכלת שוק מפותחת. הולנד היא הכלכלה ה-18 בגודלה מבחינת תמ"ג (GDP) וה-28 בגודלה מבחינת שווי כוח קנייה (PPP). המדינה מתמקדת במספר תעשיות, ביניהן סחר, טכנולוגיה, חדשנות ואנרגיה מתחדשת. בנוסף, הולנד היא במקום ה-5 במדד החדשנות העולמי ובמקום ה-4 במדד התחרותיות העולמי.

לכלכלת הולנד מספר יתרונות. ראשית, היא בעלת מוצא לים ויש לה עיר נמל, רוטרדם, שהיא עיר הנמל הגדולה באירופה, ומשמעותית למסחר של המדינה והיבשת. בנוסף, חברות מערביות רבות מקימות את המטה האירופאי שלהן בבירת הולנד, אמסטרדם. בין הדוגמאות ניתן למנות את גוגל, מיקרוסופט, נטפליקס, IBM ועוד.

להולנד מערכת סוציאלית חזקה ויעילה. ההוצאה החברתית במדינה עמדה על כ-25.3% מסך התמ"ג. להולנד כלכלה פתוחה המסתמכת במידה רבה על מסחר חיצוני. במדינה יש אחוז נמוך יחסית של אבטלה (4%) ואינפלציה. 80% מהכלכלה ההולנדית מסתמכת על שירותים כאשר רק 17% מסתמכת על ייצור תעשייתי וכ-1.6% מסתמכת על חקלאות. הולנד מייצאת בעיקר לגרמניה (17%), בלגיה (14%), צרפת (10%) ואיטליה (6%). להולנד גם שדה תעופה גדול, והיא בעלת משאבים טבעיים כגון גז טבעי אותו היא חוצבת ומייצאת מאז 1959. היא אחראית על ייצוא של כ-25% מהגז הטבעי באיחוד האירופי.

הולנד ידועה כמקלט מס, מדינה או אזור בעל אוטונומיה כלכלית שרמת המסים בו נמוכה בהשוואה בינלאומית. בעבר, הולנד החזיקה בחברת הודו המזרחית ההולנדית, התאגיד הרב-לאומי הראשון בעולם והחברה הראשונה בעולם שהנפיקה מניות. כיום, הולנד היא חברה בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD) ובארגון הסחר העולמי.

בתעשיית חקלאות, הולנד מייצאת מיליוני טונות של בצל, חלב, תפוחי אדמה וסלק סוכר שממנו מופק סוכר לבן. הגז הטבעי של המדינה מתקיים בעיקר באזור חרונינגן. מקור הרווח העיקרי ביותר של הולנד מגיע מחברות הענק במדינה, לדוגמה סטלנטיס המייצרת כלי רכב ואיירבוס המייצרת מטוסים. רוב החברות במדינה עוסקות בתחום הפיננסים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **כלכלת הולנד** בוויקישיתוף
## הערות שוליים
# יחסי הונגריה–יפן

| יחסי הונגריה–יפן |
| --- |
| הונגריה | יפן |
|  |
|  |  |
| **הונגריה** | **יפן** |
| **שטח (בקילומטר רבוע)** |
| 93,028 | 377,915 |
| **אוכלוסייה** |
| 9,592,219 | 122,510,307 |
| **תמ"ג (במיליוני דולרים)** |
| 222,905 | 4,026,211 |
| **תמ"ג לנפש (בדולרים)** |
| 23,238 | 32,864 |
| **משטר** |
| רפובליקה | מונרכיה חוקתית |
|  |  |

**יחסי הונגריה–יפן** הם יחסי החוץ בין הונגריה לבין יפן.

## היסטוריה

היחסים בין המדינות כוננו לראשונה בשנת 1869, כאשר הונגריה הייתה חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית, ובשנת 1871 נפתחה שגרירות קיסרית בטוקיו. באוגוסט 1914 הצטרפה יפן למלחמת העולם הראשונה לצד מדינות ההסכמה והכריזה מלחמה על מעצמות המרכז, ובעקבות כך נותקו היחסים בין המדינות. בשנת 1921 חודשו היחסים, ובשנת 1940 הצטרפה הונגריה למדינות הציר, אשר הייתה בעיקרה ברית בין האימפריה היפנית וגרמניה הנאצית.

לאחר מלחמת העולם השנייה, שתי המדינות נותקו היחסים בין המדינות, והן כוננו מחדש את היחסים הדיפלומטיים רק באוגוסט 1959.

## ביקורים רמי דרג

* אפריל 2000 - נשיא הונגריה ארפאד גנץ ביפן
* יולי 2002 - אקיהיטו, קיסר יפן בהונגריה
* דצמבר 2009 - נשיא הונגריה לאסלו שויום ביפן.

## נציגויות דיפלומטיות

הונגריה מחזיקה ביפן שגרירות בטוקיו ו-2 קונסוליות כבוד בהאמאמאצו ואוסקה. מאידך, יפן מחזיקה בהונגריה שגרירות בבודפשט.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **יחסי הונגריה–יפן** בוויקישיתוף
## הערות שוליים
# יחסי יפן–ליטא

| יחסי יפן–ליטא |
| --- |
| יפן | ליטא |
|  |
|  |  |
| **יפן** | **ליטא** |
| **שטח (בקילומטר רבוע)** |
| 377,915 | 65,300 |
| **אוכלוסייה** |
| 122,510,307 | 2,803,817 |
| **תמ"ג (במיליוני דולרים)** |
| 4,026,211 | 84,869 |
| **תמ"ג לנפש (בדולרים)** |
| 32,864 | 30,269 |
| **משטר** |
| מונרכיה חוקתית | דמוקרטיה פרלמנטרית עם מאפיינים נשיאותיים |
| **שגרירים** |
| קזוקו שירשי | ג'דימינס וארבוליס |

**יחסי יפן–ליטא** הם היחסים הדו-צדדיים שבין **יפן** לבין **רפובליקת ליטא**. ליפן שגרירות בווילנה, ולליטא יש שגרירות בטוקיו. יפן הייתה אחת מהמדינות המעטות שהכירו בכיבוש הסובייטי של המדינות הבלטיות, כולל ליטא.

בפברואר 1992 הוקמה בדנמרק שגרירות יפן שהייתה אחראית על היחסים עם ליטא, ובשנת 1997 הוקמה שגרירות בווילנה. ביוני 1998 הוקמה בטוקיו שגרירות ליטא ביפן.

## היסטוריה

### התקופה שבין שתי מלחמות העולם

ב-3 בינואר 1919 הכירה יפן בליטא דה פקטו, ותאריך זה נחשב לתאריך בו נוסדו היחסים בין שתי המדינות. ב-8 בפברואר 1929 נחתם הסכם שביטל את הצורך באשרות בין שתי המדינות ובשנת 1930 נחתם הסכם סחר ומשלוח.

### בתקופת הסכם ריבנטרופ-מולוטוב

ב-23 בנובמבר 1939 הוקמה הקונסוליה היפנית בקובנה שבליטא בראשות הקונסול צ'יאונה סוגיהארה, עם זאת, בשל הכיבוש הסובייטי של המדינה הקונסוליה נסגרה לאחר שנה בלבד. ב-1940 סייע סוגיהארה להימלטות יהודים על ידי הנפקת אשרות מעבר בקובנה. סוגיהארה היה אז הקונסול במשלחת הדיפלומטית של יפן והתעלם מהוראות ממשלת יפן וסייע בהצלת 10,000 פליטים.

### היחסים כיום

בשנת 1989 נוסדה שותפות הדוקה בין העיר קוג'י שביפן לקלייפדה שבליטא.

יפן הכירה מחדש בליטא ב-6 בספטמבר 1991, וחודש לאחר מכן שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ביניהן. בשנת 1997 הוקמה שגרירות יפן בליטא ובשנת 1998 הוקמה שגרירות ליטא בטוקיו.

במרץ 2016 שתי המדינות סיכמו על שיתוף פעולה בתחום הבטיחות הגרעינית.

## יחסים צבאיים

באוגוסט 2016 שלוש ספינות הדרכה של חיל הים של יפן הפליגו לנמל קלייפדה על מנת לחגוג 25 שנים של יחסים דיפלומטיים. שר החוץ של ליטא לינאס אנטאנאס לינקביצ'יוס קידם בברכה את כלי השיט היפנים ואת השותפות האיתנה של שתי המדינות המבוססת על ערכי יסוד זהים וציין את הדיפלומט סוגיהארה.

## ביקורים רשמיים

באפריל 2001 ערך נשיא ליטא, ולדאס אדמקוס ביקור רשמי ביפן, ובמהלך ביקורו, ב-11 באפריל נפגש עם ראש ממשלת יפן יושירו מורי ושוחח עמו על השקפותיהם בנושאים שונים, הכוללים את היחסים בין שתי המדינות, היחסים עם רוסיה והצטרפות ליטא לנאט"ו ולאיחוד האירופי.

במאי 2007 הקיסר והקיסרית של יפן אקיהיטו ומיצ'יקו, קיסרית יפן.

## ראו גם

* יחסי ישראל–ליטא
* יחסי לטביה-ליטא
* יחסי יפן-ישראל

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **יחסי יפן–ליטא** בוויקישיתוף
* אתר שגרירות ליטא ביפן
* אתר שגרירות יפן בליטא
* אתר פדרציית הג'ודו של ליטא (בליטאית)

## הערות שוליים
# שר

**שַׂר** (בלועזית: **מיניסטר**) הוא תוארו וכינויו של חבר בממשלה. ככלל, כל שר עומד בראש משרד ממשלתי, ממונה על פעילותו ואחראי על הנושאים שבתחומי משרדו. כך למשל, שר החוץ ממונה על משרד החוץ, אך ייתכן גם שר בלי תיק, אשר אינו עומד בראש משרד, אלא אחראי על תיאום עניינים שעומדים על הפרק. בראש כל השרים יחדיו עומד ראש הממשלה (או נשיא המדינה, במדינות מסוימות).

המילה "שר" נבחרה כתרגום למילה הלועזית "מיניסטר" בישיבה של ממשלת ישראל הראשונה שהתקיימה ב-16 במאי 1948. המילה "שר" הועדפה על פני המילה "נגיד" שהוצעה אף היא כתרגום. התואר שר מופיע לראשונה בתנ"ך בספר בראשית י״ב, טו, בסיפור ירידת אברהם ושרה למצרים: וַיִּרְא֤וּ אֹתָהּ֙ שָׂרֵ֣י פַרְעֹ֔ה וַיְהַֽלְל֥וּ אֹתָ֖הּ. (גם בכורדית המילה ser פירושה ראש).

ברפובליקה נשיאותית, שר אחראי על ענייני משרדו בפני ראש הממשלה, ובדמוקרטיה פרלמנטרית הוא אחראי עליהם בפני בית המחוקקים. דבר זה מתבטא למשל, על ידי כך שחברי בית המחוקקים רשאים להפנות לשר שאילתות בנושאים הנמצאים תחת אחריותו. כמו כן, בדמוקרטיה פרלמנטרית לשר יש חלק באחריותה המשותפת של הממשלה בפני בית המחוקקים.

## בישראל

בישראל קבועים הכללים למינויו של שר ולהפסקת כהונתו בחוק יסוד: הממשלה. סעיף 6 לחוק יסוד: הממשלה מונה סוגים אחדים של אישים המנועים מלכהן כשרים. בנוסף לכך קובעת הלכת דרעי-פנחסי שהגשת כתב אישום נגד שר עשויה לחייב, בחלק מהמקרים, את פיטוריו על ידי ראש הממשלה. שר יכול לכהן גם כסגן ראש הממשלה, המשנה לראש הממשלה וממלא מקום ראש הממשלה. שר יכול לכהן בכמה תפקידים בממשלה כגון: השר לשירותי דת ושר הכלכלה. על שרים, גם אלה שאינם חברי הכנסת, חלות הוראות חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם.

שכרם של ראש הממשלה והשרים נקבע בהחלטה של ועדת הכספים של הכנסת. בינואר 2018 אישרה הוועדה כי שכר היסוד של השרים יעמוד על 44,223 ש"ח ויוצמד לשכר היסוד של ראש האופוזיציה (בשנת 2020 גובהו 47,265 ש"ח לחודש) וכי שכר סגני שרים יעמוד על 39,149 ש"ח, זהה לשכר היסוד של חברי הכנסת (בשנת 2020: 41,866 ש"ח לחודש).

## קישורים חיצוניים

* **חוק-יסוד: הממשלה**, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פיקוד כוחות ארצות הברית ביפן

פיקוד כוחות ארצות הברית ביפן|  |
|
פרטים |
|
מדינה |
ארצות הברית |
|
סוג |
פיקוד משנה של פיקוד קרבי מאוחד |
|
בסיס האם |
בסיס חיל האוויר יוקוטה, יפן |
|
אירועים ותאריכים |
|
תקופת הפעילות |
1 ביולי 1957 – הווה (69 שנים) |
|
פיקוד |
|
יחידת אם |  פיקוד האינדו-פסיפי של ארצות הברית |
|
דרגת המפקד |
לוטננט גנרל |
|
מפקד נוכחי |
סטיבן ג'וסט |

**פיקוד כוחות ארצות הברית ביפן** (באנגלית: **United States Forces Japan** ובקיצור **USFJ**) הוא פיקוד משולב של הזרועות השונות בכוחות המזוינים של ארצות הברית המשתייך לפיקוד האוקיינוס השקט. משימת הפיקוד היא היערכות להגנה על יפן ומילוי משימות נוספות בהוראת פיקוד האוקיינוס השקט.

מפקד הפיקוד הוא קצין בדרגת לוטננט גנרל המשמש גם מפקד חיל האוויר החמישי של ארצות הברית. מפקדת הפיקוד ממוקמת בבסיס חיל האוויר יוקוטה, כ-28 מיל צפונית-מערבית לטוקיו.

## היסטוריה

הפיקוד הוקם ב-1 ביולי 1957 ומפקדתו התמקמה בבסיס האוויר פוצ'ו במטרופולין טוקיו. משימת הפיקוד הוסדרה בעקבות הסכם שיתוף הפעולה הביטחוני בין ארצות הברית ליפן שנחתם ב-19 בינואר 1960, וההסכם הסדרת מעמד הכוחות האמריקאיים ביפן שנחתם באותו ביום, בהתאם להסכמים אלו נקבע כי באחריות מפקד הפיקוד לתכנן תוכניות להגנה על יפן ובשעת הצורך יפעיל את הכוחות האמריקאיים למימוש תוכניות אלו.

במהלך שנות השישים והשבעים הועברו בסיסים רבים של הכוחות האמריקאיים ליפן, כמו כן התמודדה ארצות הברית עם מחאה בקרב חלקים מהציבור היפני על המשך נוכחותה הצבאית במדינה.

ב-1972 בוצעו שינויים בהסכם עם יפן, כולל החזרת השליטה באוקינאווה ליפן. שינויים אלו הביאו להגדלת אזור האחריות של הפיקוד. ב-1974 עבר מטה הפיקוד למשכנו הנוכחי בבסיס חיל האוויר יוקוטה.

## ארגון ויחידות

בפיקוד משרתים כ-52,000 חיילים, 8,000 אזרחים המועסקים על ידי מחלקת ההגנה של ארצות הברית וכן 25,000 עובדים יפנים. הכוחות פרוסים ב-85 מתקנים ברחבי יפן.

יחידות הפיקוד המרכזיות:

* צבא ארצות הברית – מפקדת כוחות צבא ארצות הברית ביפן ושלוחת הקורפוס הראשון
* חיל האוויר של ארצות הברית – חיל האוויר החמישי של ארצות הברית
* צי ארצות הברית – מפקדת כוחות הצי ביפן ויחידות מהצי השביעי של ארצות הברית
* חיל הנחתים של ארצות הברית – כוח המשלוח השלישי של חיל הנחתים ויחידת המתקנים של חיל הנחתים באזור האוקיינוס השקט

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פיקוד כוחות ארצות הברית ביפן** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של פיקוד כוחות ארצות הברית ביפן (באנגלית)

* פיקוד כוחות ארצות הברית ביפן, ברשת החברתית פייסבוק
* פיקוד כוחות ארצות הברית ביפן, ברשת החברתית X (טוויטר)
* פיקוד כוחות ארצות הברית ביפן, סרטונים בערוץ היוטיוב
* אתר כוחות ארצות הברית ביפן
# סוכנות המודיעין וביטחון הציבור (יפן)

סוכנות המודיעין וביטחון הציבור
公安調査庁| סמליל סוכנות המודיעין וביטחון הציבור |
|  |
| מטה הסוכנות בטוקיו, דצמבר 2005 |
|
מידע כללי |
|
מדינה | יפן יפן |
|
תחום שיפוט |
יפן |
|
סוכנות אם |
משרד המשפטים |
|
תאריך הקמה |
21 ביולי 1952  |
|
ממשלה |
ממשלת יפן |
|
שר |
יושיהיסה פורוקאווה, שר המשפטים |
|
מטה מרכזי |
צ'יודה, טוקיו |
|
עובדים |
1,646 (2019) |
|
תקציב |
15,039,257,000 ין יפני (2019) |
|
אתר רשמי |
|   |

**סוכנות המודיעין וביטחון הציבור של יפן** (ביפנית: **公安調査庁**) היא סוכנות ביטחון פנים המופקדת על מודיעין פנימי, מאבק במרגלים וחתרנות. זהו שירות הביטחון העיקרי במדינה, כפוף למשרד המשפטים היפני ופועל מכוח החוק למניעת חתרנות. מנכ"ל הסוכנות הנוכחי (נכון ל-2017) הוא מיקינאו קיטאדה.

## היסטוריה

הארגון הוקם ב-21 ביולי 1952.
לאורך כל תקופת המלחמה הקרה, נאבק הארגון בהסתננויות של מרגלים סובייטים ואנשי ביון מקוריאה הצפונית והרפובליקה העממית של סין. נוסף לכך, פעלה הסוכנות לדיכוי פעולותיו של הצבא האדום היפני. הארגון התרכז באיסוף מודיעין אותות ומניעת ריגול זר.

רק לאחר המתקפה בסארין על הרכבת התחתית של טוקיו ב-1995, התמקד הארגון בלוחמה בטרור ופעל לנטרול פעילויות של ארגון הטרור אום שינריקיו. בעקבות התקרית הארגון ספג ביקורת על כך, שלא יכול היה למנוע את הברחת החומרים הביולוגיים והשימוש בהם בתחבורה ציבורית. בעת ניהול חקירת האירוע, הארגון שיתף פעולה עם מחלקת הלשכה לביטחון הציבור של משטרת המטרופולין של טוקיו.

הארגון תוקצב ב-70 מיליון ין יפני, על מנת לעקוב אחר הצ'ונגרין - ההתאחדות הכללית של הקוריאנים ביפן, ולבחון את פעילויות הביון של קוריאה הצפונית. הארגון משתף פעולה עם **נאייחו**, סוכנות הביון הממשלתית, במאבקו בטרור. כמו כן, הסוכנות משתפת פעולה עם המוסד הישראלי, MI6 הבריטי, ה-CIA וה-FBI.

## מבנה ארגוני

* מחלקות פנים
	+ מחלקת החוץ הכללית
	+ מחלקת המודיעין הראשונה
	+ מחלקת המודיעין השנייה
	+ מחלקות אזוריות

## מנכ"ל הסוכנות

* שיגטאקה אוגאטה (1993–1997)
* טושירו יאנאגי (2006–2009)
* מיקינאו קיטאדה

## ראו גם

* קמפייטאי - המשטרה החשאית היפנית בתקופת מלחמת העולם ה-2

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סוכנות המודיעין וביטחון הציבור** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של סוכנות המודיעין וביטחון הציבור (ביפנית)

* סוכנות המודיעין וביטחון הציבור, ברשת החברתית X (טוויטר)
* סוכנות המודיעין וביטחון הציבור, ברשת החברתית אינסטגרם
* סוכנות המודיעין וביטחון הציבור, סרטונים בערוץ היוטיוב

 ערך זה הוא קצרמר בנושא יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# משרד הקרקעות, התשתיות, התחבורה והתיירות (יפן)

משרד הקרקעות, התשתיות, התחבורה והתיירות
国土交通省| סמליל המשרד |
|  |
| בניין משרד הקרקעות, התשתיות, התחבורה והתיירות בטוקיו |
|
מידע כללי |
|
מדינה | יפן יפן |
|
תחום שיפוט |
יפן  |
|
סוכנות אם |
ממשלת יפן  |
|
סוכנות בת | Geospatial Information Authority of Japan  |
|
תאריך הקמה |
6 בינואר 2001  |
|
חוק | Ministry of Land, Infrastructure, Transport and Tourism Establishment Act  |
|
ממשלה |
ממשלת יפן |
|
שר |
הירומסה נקאנו |
|
מטה מרכזי |
צ'יודה, טוקיו, יפן |
| www.mlit.go.jp |
|  |
|   |

**משרד הקרקעות, התשתיות, התחבורה והתיירות** (ביפנית: **国土交通省**, תעתיק: קוֹקוּדוֹ-קוֹצוּ-שוֹ) הוא אחד ממשרדי ממשלת יפן. המשרד נוסד כחלק מתהליך הרפורמות לייעול הממשלה שנערכו ב-2001, והוא תוצר של מיזוג משרד התחבורה, משרד הבינוי, הסוכנות לפיתוח הוקאידו והסוכנות הלאומית לקרקעות. המשרד אחראי על שליש מהחוקים והפקודות בחוק היפני והוא אחד המשרדים הגדולים ביותר בממשלה, מבחינת מספר עובדים. תחת סמכות המשרד נמצאים משמר החופים, השירות המטאורולוגי וסוכנות התיירות המרכזית של יפן.

מטרות המשרד הן לפתח ולשמר את שטחי המדינה, תוך פיתוח תשתיות נרחבות, יישום המדיניות בתחבורה, קידום השירות המטאורולוגי ושמירה על בטיחות בנתיבי שיט. החל ב-2008 אחראי המשרד גם על תכנון ויישום מדיניות התיירות של המדינה.

החל מ-11 בנובמבר 2024 ממלא הירומסה נקאנו את תפקיד שר הקרקעות, התשתיות, התחבורה והתיירות.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **משרד הקרקעות, התשתיות, התחבורה והתיירות** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של משרד הקרקעות, התשתיות, התחבורה והתיירות (ביפנית)

* משרד הקרקעות, התשתיות, התחבורה והתיירות, ברשת החברתית X (טוויטר)
* משרד הקרקעות, התשתיות, התחבורה והתיירות, סרטונים בערוץ היוטיוב
* אתר משרד הקרקעות, התשתיות, התחבורה והתיירות (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פוליטיקה של אזרבייג'ן

הפוליטיקה באזרבייג'ן מתרחשת בתוך רפובליקה נשיאותית עם נשיא אזרבייג'ן כראש מדינה וראש ממשלת אזרבייג'ן כראש ממשלה. כוח ביצועי מופעל על ידי הממשלה, כוח חקיקתי מוטבע הן בממשלה והן באספה הכללית. הרשות השופטת עצמאית משתי הרשויות האחרות.

## היסטוריה פוליטית

אזרבייג'ן הכריזה עצמאות מברית המועצות ב-30 באוגוסט 1991, עם איאז מוטאליב כנשיאה הראשון. לאחר טבח של אזרים באזור נגורנו קרבאך במרץ 1992 מוטאליב התפטר ואזרבייג'ן חוותה תקופה קלה של אי יציבות פוליטית. המשטר הישן החזיר את מטאליב לשלטון כבר במאי 1992 אך פחות משבוע מחזרתו של מוטאליב לכיסא הנשיאות ונסיונותיו לדחות את הבחירות הנשיאותיות ולהשהות כל פעילות פוליטית רק גרמו למפלגת האופוזיציה הגדולה לארגן פעולת התנגדות ולבצע הפיכה. כחלק מהרפורמה שהנהיגה מפלגת האופוזיציה היו פירוק הסובייט העליון והעברת כל סמכויותיו לבית הנבחרים של אזרבייג'ן.

בבחירות ב-1992 נבחר מנהיג מפלגת הקידמה המרכזית (PFP) אבופלז אלג'יבאי כנשיאה השני של אזרבייג'ן. הממשלה שנשלטה בעיקר על ידי ה-PFP התגלתה כחסרת יכולת לפתור את בעיות נגורנו קרבאך וכאימפוטנטית בתחום הכלכלה, באופן כללי תפיסת הציבור של הממשלה הזאת הייתה כמושחתת ומסואבת מהיסוד. חוסר שביעות רצון בעם עלה וגבר עד שביוני 1993 אירעו אירועים אלימים של חמושים ברחובות גינג'ה, העיר השנייה בגודלה באזרבייג'ן. כאשר חמושי התנגדות התקדמו כמעט ללא התנגדות לכיוון באקו, הנשיא הנבחר ברח למחוז הולדתו. האספה הכללית נתנה את סמכויות הנשיא להיידר אלייב, אדם אשר לקח תפקידים בק.ג.ב. והיה סגן נשיא ברית המועצות. אלייב נבחר לקדנציה של חמש שנים עם מתנגד סמלי ונבחר שוב ב-1998 בבחירות דומות.

הפרלמנט האזרי הראשון נבחר ב-1995. הפרלמנט הנוכחי המונה 125 חברים נבחר בנובמבר 2000 בבחירות שהראו על התקדמות רבתי בתרבות הדמוקרטית באזרבייג'ן. אף על פי כן הבחירות הללו לא עמדו בסטנדרטים בינלאומיים של בחירות הוגנות וחופשיות.

יו"ר הפרלמנט עמד כשני לנשיא אך החוקה השתנתה ב-2002. כיום ראש הממשלה הוא השני לנשיא. השינוי נעשה כדי לאפשר לבן של הנשיא דאז להחליף אותו כאשר זה אושפז בבית חולים טורקי ביולי 2003. באוקטובר 2003 נערכו בחירות נשיאותיות במדינה בהן בנו של הנשיא היוצא התמודד על התפקיד. משקיפים בינלאומיים דיווחו על הפרות רבות בהתנהלות התקינה של הבחירות הדמוקרטיות באזרבייג'ן.

## הרשות המבצעת

ראש המדינה וראש הממשלה עומדים עצמאית מגוף המחוקקים של אזרבייג'ן. נשיא אזרבייג'ן מתפקד כראש המדינה וכראש הרשות המבצעת. העם בוחר את הנשיא לקדנציות של חמש שנים. ראש הממשלה ממונה על ידי הנשיא ומאושרר על ידי האספה הכללית, כמו כן הנשיא ממנה את כל השרים הבכירים וחברי הקבינט.

## הרשות המחוקקת

באספה הכללית (*מילי מג'לסי*) של אזרבייג'ן ישנם 125 חברים הנבחרים לקדנציות של חמש שנים על ידי בחירות כלליות. האספה הכללית היא הגוף היחיד המנחיל חוקים באזרבייג'ן.

## הרשות השופטת

בראש הרשות השופטת של אזרבייג'ן עומד בית המשפט לחוקה שהוא עצמאי רק באופן חלקי.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פוליטיקה של אזרבייג'ן** בוויקישיתוף
 ערך זה הוא קצרמר בנושא אזרבייג'ן ובנושא פוליטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# עיצור וילוני משופתת, מקורב

| עיצור וילוני משופתת, מקורב |
| --- |
| ᴡ |
|
מספר IPA |
170 |
| קידוד |
|
דצימלי | &#119; |
|
יוניקוד |
U+0077 |
|
X-SAMPA | w |
|
Kirshenbaum | w |
|
ברייל |  |
| להקשבה |
|  |
| רשימת עיצורים |

**עיצור וילוני משופתת מקורב** הוא צליל עיצורי הנפוץ בשפות מדוברות רבות, כדוגמת העברית (בהגייה התימנית ובמילים שאולות). סימן ה-IPA לעיצור הוא W לטינית /w/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-w. זהו הצליל הישן ל-**ו** וניתן היה לשמעו בהגיות העברית המקראית והטברנית. ניתן לסמנו משנית ⟩ɰʷ⟩ היות שזהו [ɰ] משופתת. לעיצור זיקה לתנועה אחורית, סגורה, מעוגלת u .

## נתונים

* בסיס חיתוכו וילוני ומשופתת כאחד - החלק האחורי בלשון קרב מעט לווילון (החך הרך הקרוב לענבל) והשפתיים מעוגלות בו זמנית.
* אופן חיתוכו מקורב - זרימת האוויר על־גבי הלשון אינה קרובה מספיק לחך כדי ליצור זרימה מערבולתית כחוכך, בדומה ל-⟩ɰ⟩. שפות מסוימות כיפנית ושפות אינדיאניות מיישרות/לוחצות (או אינן מעגלות) את השפתיים זו לזו. במקרה זה עדיף לתעתק זאת [w͍] או [w̜] כאי־מעוגלות.
* בצליליותו הוא קולי - מיתרי הקול רוטטים.
* זרימת האוויר עוברת אך ורק דרך הפה ולא בחלל האף.
* מרכזי - האוויר זורם מעל מרכז הלשון יותר מצדיה.
* ריאתי - האוויר משוחרר מתוך הריאות אל הפה.

## התרחשות

| שפה | מילה | IPA | משמעות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אנגלית | **w**orld | [wəɹɫd] | 'עולם' |
| בסקית | la**u** | [law] | 'ארבע' |
| הולנדית | cre**u**ar | [kɾəˈwa] | 'לחצות' | פלמית. בניבים מסוימים העיצור מזוהה כ-[β̞] |
| וייטנאמית | t**u**ần | [˨˩t̪wən] | 'שבוע' |
| מנדרינית | **w**áng ‏王 | [˧˥wɑŋ] | 'מלך' |
| עברית | פינגו**ו**ין | [piŋgwin] | 'פינגווין' |
| ערבית | وَرْد | [ward] | 'ורד' |
| צרפתית | **ou**i | [wi] | 'כן' |
| צ'רקסית | **у**э | [wa] | 'אתה' |
| קנטונזית | 湖 **w**u4 | [˨˩wuː] | 'אגם' |

## ראו גם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

| צלילי שפות העולם |
| --- |
| עיצורים |
| בסיסי החיתוך | אופני החיתוך |
| דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים **בסיס חיתוך משני:** מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים | **ריאתיים:** אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים **לא ריאתיים**: מסודקים - מפונמים - מצוצים |
| תנועות |
| מיקום התנועות | גובה התנועות |
| אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות | סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות |
| **ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט** |

| אלפבית פונטי בין-לאומי |
| --- |
|

|  |
| --- |
|  |

 |