# יצחק אברבנאל

רבי יצחק בן יהודה אברבנאל
Don Isaac Abravanel|  |
| יצחק אברבנאל, איור מתוך האנציקלופדיה היהודית הרוסית ברוקהאוס-אפרון |
|
לידה |
1437 ה'קצ"ז  ליסבון, ממלכת פורטוגל  |
|
פטירה |
23 בספטמבר 1508 (בגיל 71 בערך) כ"ט בתשרי ה'רס"ט הרפובליקה של ונציה ונציה, הרפובליקה של ונציה  |
|
מקום קבורה | איטליה פדובה, איטליה |
|
מדינה |
ממלכת פורטוגל  |
|
כינוי |
דון יצחק אברבנאל |
|
תחומי עיסוק |
תנ"ך, אמונה, השקפה, פילוסופיה |
|
חיבוריו |
פירוש לתנ"ך, "זבח פסח" על ההגדה של פסח, "מגדל הישועות", "מעייני הישועה", "משמיע ישועה", "ישועות משיחו", "ראש אמנה" "עטרת זקנים" "צורת היסודות" |
|
תקופת פעילות |
מ-1457 |
|
השתייכות |
רבני פורטוגל, רבני ספרד (בעיקר קסטיליה ואראגון), רבני איטליה |
|
רבותיו |
רבי יוסף בן אברהם חיון רבי יוסף אבן שם טוב |
|
תלמידיו |
בנו, רבי דון יהודה אברבנאל |
|
ילדים |
יהודה אברבנאל, שמואל אברבנאל  |
|
תפקידים נוספים |
|
שר אוצר, מדינאי |
|   |

ציון קברו של דון יצחק אברבנאל בפדובה
**רבי יצחק בן יהודה אַבְּרָבַנְאֵל** או דון יצחק אברבנאל (בספרדית: **Don Isaac Abravanel**, בפורטוגזית: **Dom Isaac Abravanel**; ‏1437–1508) היה מפרש המקרא, פילוסוף תורני, ומדינאי יהודי, ממנהיגי היהודים בחצי האי האיברי, שנודע בפירושו על התורה והנביאים, ובתפקידיו כשר האוצר בממלכת פורטוגל, בממלכת קסטיליה ובממלכת אראגון, וכיועץ למלכי נאפולי ולרפובליקה של ונציה. ניסה לפעול לביטול גזרת גירוש ספרד.

## תולדות חייו

דון יצחק היה בן למשפחת אברְבֶנְאֵל (או "אַבְּרָבַנְאֵל" – הוא עצמו כתב כי שם משפחתו "אברבניאל"), משפחת אצולה יהודית-ספרדית עתיקת יומין, ששורשיה נעוצים בחצי האי האיברי (ספרד ופורטוגל). ייחוסה של המשפחה הגיע לפי מסורת משפחתית עד דוד המלך. יש הדורשים את משמעות השם: אָב-רָב, בֵּנ-אֵל. לפי אותה מסורת המשפחה הגיעה לחצי האי האיברי מיד לאחר חורבן בית המקדש הראשון. למשפחה היה חותם מיוחד ומגילת יוחסין של שבט יהודה. בין בני משפחתו: אביו יהודה בן שמואל או יוסף אברבנאל שחי בסביליה והיה שר האוצר של מלך פורטוגל, ואחייניתו בנבנידה אברבנאל, נדבנית ואשת עסקים שישבה בנאפולי.

סבו, רבי שמואל אברבנאל, התנצר למראית עין בעת פרעות קנ"א, אך בהמשך חזר ליהדותו בגלוי. יש גורסים שאביו של רבי יצחק, רבי יהודה אברבנאל, התנצר ומת כנוצרי.

דון יצחק אברבנאל נולד בליסבון שבפורטוגל לדון יהודה. הוא למד תורה מרבו המובהק, רבי יוסף בן אברהם חיון, ובנוסף, למד פילוסופיה אצל רבי יוסף אבן שם טוב לפי הספרים שהיו ידועים בימיו. בנערותו חיבר את הספר "עטרת זקנים", הכולל ביאור לפרשת "הִנֵּה אָנֹכִי שֹׁלֵחַ מַלְאָךְ לְפָנֶיךָ" שבפרשת משפטים. יחד עם חיבור זה חיבר גם את הספר "צורת היסודות", הכולל השקפות פילוסופיות על העולם והטבע, וכן על ההשגחה הפרטית, הישארות הנפש ויסודות הדת. הוא החל לכתוב פירוש לספר דברים בשם "מרכבת המשנה", אך עזב את עבודתו הספרותית עקב התמנותו לשר האוצר על ידי אפונסו החמישי, מלך פורטוגל (משרה אותה מילא קודם לכן אביו דון יהודה). בנוסף, חיבר ספר בשם "מחזה שדי" בנושא הנבואה בו הוא מרבה לחלוק על השקפתו של הרמב"ם בעניינים הקשורים לנבואה, אך הספר אבד בזמן הכיבוש הצרפתי של נאפולי.

דון יצחק סייע לפדיון 250 שבויים יהודים אשר נמצאו בעיר ארסילה  במרוקו עם כיבושה על ידי הפורטוגזים בשנת 1471. הוא אסף כסף לפדיונם, דאג למחסורם במשך שנתיים, עד אשר נקלטו בספרד. בשנת 1483 העלילו עליו כי הוא עומד לבגוד במדינתו פורטוגל. ולכן ביקש מקלט בטולדו שבקסטיליה, מושב משפחתו בעבר, משם ניסה להסביר לז'ואאו השני, מלך פורטוגל את חפותו. הדבר לא עלה בידו, והמלך החרים את כל רכושו. באותה תקופה חידש את כתיבת הפירוש לתנ"ך, וסיים את חיבור הפירושים לספר יהושע, לספר שופטים ולספר שמואל. במהלך חיבור פירושו לספר מלכים נקרא על ידי המלכים הקתוליים, פרננדו מאראגון ואיזבלה מקסטיליה, שמינו אותו לתפקיד שר האוצר. בתפקיד זה שירת במשך שמונה שנים.

בשנת 1492 השתדל אצל הזוג המלכותי לביטול גזרת גירוש ספרד, ואף הציע להם שוחד גדול, אך לשווא. וכך כתב בהקדמתו לפירוש ספר מלכים:

>
> בעת היותי שם אני בחצר בית המלך יגעתי בקראי [...] אל המלך פעמים שלש [...] לאמר הושיעה המלך למה תעשה כה לעבדיך [...] וכמו פתן חרש יאטם אזנו לא ישיב מפני כל. והמלכה עומדת על ימינו לשטנו...
>
>
>
>

עם גירוש ספרד, גלה עם משפחתו לאיטליה, התיישב בנאפולי, ושימש יועץ למלך, פרדיננדו הראשון, שפתח את שעריה לגולים יהודים רבים. כשמת פרדיננדו הראשון ב-1494, פלש שארל השמיני, מלך צרפת לנאפולי. כחודש לפני הפלישה ברח יורשו של פרדיננדו הראשון, אלפונסו השני, למנזר בסיצליה ואברבנאל, שזכר חסד לאביו, ליווה אותו בבריחתו. רכושו של אברבנאל נשאר מאחור ונבזז בפרעות שבוצעו ביהודים עם הגעת הכובשים הצרפתים לעיר. בהמשך הגיע לאי קורפו ופגש שם למדנים יהודים גולי ספרד. בקורפו גם מצא עותק מפירושו הלא גמור לספר דברים. בשנת 1496 עבר למונופולי, עיירה ליד בארי. כאן סיים בערב פסח 1496 את כתיבת ספרו "זבח פסח". בשנת 1503 נקרא לוונציה, שם ניסה לפשר בין מנהיגי העיר לבין סוחרי פורטוגל בנושא המסחר בבשמים, שם גם נפטר בגיל 71. הוא הובא למנוחות בבית העלמין הישן בפדובה. המצבה על קברו נהרסה בשנת 1509.

בשנים שלאחר מכן התיישבו בני משפחתו בהולנד, באנגליה ובאימפריה העות'מאנית. חלקים ממשפחתו עלו לארץ ישראל באמצע המאה ה-19, והיו מהראשונים לצאת מחומות העיר העתיקה לשכונות החדשות שנבנו בירושלים.

## השקפותיו

### בריאת העולם

אברבנאל מודה שמצד השכל, בהסתכלות ראשונית, נראה שהעולם קדמון ולא נברא יש מאין. אך משום שהוא מבכר את ההתגלות האלוהית על השכל הוא נוקט בעמדה שהעולם נברא יש מאין, אחרת אלוהים לא יכול לעשות את הניסים שהתנ"ך מתאר שעשה ובכלל זה לא יכול להתגלות לאדם ולמסור לו תורה. בריאת העולם יש מאין היא לדעתו אבן הפינה של האמונה היהודית והוא אף הקדיש שני ספרים לנושא.

### מהלך ההיסטוריה

בניגוד לרמב"ם שמסכים לעמדה האריסטוטלית לפיה העולם יהיה קיים לעד, אברבנאל אוחז בגרסה מסוימת של תורת השמיטות הקבלית. לפיה, ההיסטוריה סופית והעולם החומרי עתיד להיחרב באלף השביעי לבריאתו, כמו שמעידה בריאת העולם בשישה ימים ומנוחת האל ביום השביעי. לדעתו ההיסטוריה דטרמיניסטית ומתנהלת לפי תוכנית אלוהית מוגדרת, שמתבטאת בקווים כלליים לגבי כל אלף בבריאה שנבראה ביום המתאים לו בסיפור בריאת העולם, ולכן לשיטתו התבוננות בתהליכים ההיסטוריים היא דרך לגלות מהו רצון האל.

### פילוסופיה פוליטית

אברבנאל נחשב הוגה מדיני מקורי, ובמשנתו הפוליטית הוא מתבסס על ניסיונו המעשי בממשלות שונות. לדעתו המשטר האידיאלי הוא משטר מעורב, שבו יסודות דמוקרטיים מחד ועקרונות אריסטוקרטים מאידך. המוסד העליון הוא הסנהדרין, שבעים ואחד חכמים מהאצולה האינטלקטואלית, בעיקר כהנים ולוויים, ובראשם הנשיא השופט. בסמכותם לנהל מלחמות, לחוקק חוקים, ולשפוט, והמוסד עצמו בוחר את חבריו. מתחתיו ישנו בית דין בכל עיר שנבחר על ידי העם, ומתכנס בפורום של שלושה דיינים לדיני ממונות ובפורום של עשרים ושלושה לדיני נפשות. בנוסף, לכל שבט או אזור ישנן ארבע מועצות בגדלים שונים שאחראיות על נושאים מנהליים חילוניים ונבחרות גם הן על ידי העם.

אברבנאל התנגד למלוכנות. עמדתו היא שאין הכרח במלך בשביל התנהלות מדינית תקינה והוא אף עלול להיות מזיק ומסוכן. הוא מוכיח שהמלוכה אינה הכרחית מכך שערי המדינה של איטליה התנהלו בזמנו בלי מלך ובכל זאת שגשגו. את התנגדותו למלוכנות הוא מבסס על התוכחה שמוכיח שמואל את עם ישראל כאשר אלו מבקשים ממנו שימנה עליהם מלך. וכדי לנטרל קושיה אפשרית, הוא מפרש את הפסוק "שום תשים עליך מלך" לא כמצווה אלא כהענקת רשות לעם למנות מלך אם העם יתפתה וירצה אחד. תפיסתו השלילית על המלוכה אף השפיעה על הגותו המשיחית, לדעתו המשיח יהיה מלך רק לאומות העולם, ולישראל ישמש כמנהיג רוחני בלבד, כי העם כולו ינהג מעצמו לפי התורה והמוסר.

### משיחיות

בתקופתו מצב היהודים בספרד היה בשפל, ההמון ביצע בהם פרעות, אנשי דת נוצריים תקפו את אמונתם, ולבסוף הם גורשו מספרד. בעקבות המצב הקשה רבים מהיהודים המירו את דתם לנצרות. לכן אברבנאל ראה חשיבות רבה ברעיון המשיחי, כרעיון שיכול להחיות את הביטחון העצמי היהודי, הן כהתגוננות מצד המתקפות העיוניות הנוצריות והן כתקווה לאומית אפשרית. אברבנאל הוציא מהמקרא ומהתלמוד את הסימנים לגאולה והוכיח שהם לא היו בתקופת בית המקדש השני ובתקופתה של הנצרות. הוא הוכיח שהמלכות הרביעית, אותה מגדיר דניאל כמלכות האחרונה לפני מלכות המשיח, היא רומא, הנצרות והאסלאם. הוא עסק בחישוב הקץ והגיע, מכמה כיוונים שונים, לטווח השנים שבין 1503 ל-1531. את תחזיתו גם ביסס על ניתוח מדיני, המשיח יגיע חמישים שנה לאחר כיבוש קונסטנטינופול ונפילתה של האימפריה הרומית המזרחית.

### יחסו לקבלה

אברבנאל מצהיר על עצמו כי לא למד את חכמת הקבלה, אך מכנה את חכמי הקבלה "חכמי האמת". בפירושו על התנ"ך הוא מצטט קטעים מספר הזוהר.

## ספריו

שער ספרו 'זבח פסח' נדפס בשנת ש"ה
### פירושים

* **פירוש על התורה** – פירוש עיוני מסכם, המסודר במבנה של שאלות רבות על חלק מהפרשה, ומאמר ארוך כמענה עליהן.
* **פירוש על נביאים ראשונים ואחרונים** – מחולק לפרשיות קצרות, תוך שאלת שש שאלות על כל פרשה.
* **זבח פסח** (1496) – חיבור של מאה שאלות על ההגדה וליל הסדר. בפירושו אין הוא עונה על כל השאלות שנשאלו, ומספר שאלות נותרו ללא מענה.
* **נחלת אבות** (1496) – ביאור למסכת אבות המתמקד בסדרן של המשניות. נכתב לבקשת בנו שמואל אברבנאל על מנת שלא ישכחו דברי תורתו של אביו.
* **פירוש למורה נבוכים** – פירוש חלקי לספר מורה הנבוכים של הרמב"ם, בעיקר על חלק א', ועל פרקי הנבואה, מעשה בראשית ומעשה מרכבה.

שער ספרו 'מעייני הישועה'
### ספרי הגות

* **עטרת זקנים** (1460) – ספר הגות שחיבר בצעירותו לביאור שתי פרשיות קשות בספר שמות.
* **צורות היסודות** (1460) – חקירה במקורם של היסודות.
* **ראש אמנה** (1494) – חיבור הדן בעיקרי האמונה היהודית. הספר הוהדר מחדש על ידי מנחם קלנר בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן בתוספת מבוא מפורט.
* **מעייני הישועה** (1497) – הראשון בטרילוגיה המשיחית. עוסק בעיקר בביאור ספר דניאל.
* **משמיע ישועה** (1498) – השני בטרילוגיה המשיחית. עוסק בהוכחת הגאולה מתוך נבואות התנ"ך
* **ישועות משיחו** (1498) – השלישי בטרילוגיה המשיחית. מבאר את מאמרי התלמוד והמדרש על ימי הגאולה.
* **שמים חדשים** (1498) – חיבור שמטרתו להוכיח מהאסטרונומיה את חידוש העולם, ולהתאים תיאוריה זו להשקפתו של הרמב"ם.
* **מפעלות אלהים** (1501) – חקירות באמונת חידוש העולם נגד טענת אריסטו ותלמידיו על קדמותו.
* **שאלות ותשובות לשאול הכהן** (1507) – תשובות לשתים-עשרה שאלות פילוסופיות על דעות הרמב"ם בספר "מורה נבוכים" ששאל אותו תלמידו.

### ספריו שאבדו

בשנת 1494 איבד חלק מספריו בפלישת שארל השמיני, מלך צרפת לנאפולי כאשר שהה בעיר, לאחר גירוש ספרד. את חלקם פירט במכתב:

* **ספר צדק עולמים** - שלושה מאמרים על תורת הגמול: בעולם הזה, בעולם הנשמות ובעולם שיתקיים בעתיד לאחר תחיית המתים. הוא שיחזר חלקית את הספר אך לא השלימו.
* **ספר מחזה שדי** - העוסק בסוגי הנבואה ובפרשנות תפיסת הנבואה של הרמב"ם. גם אותו ניסה לשחזר בספר חדש שנקרא **להקת נביאים**, אך לא השלימו.

## משפחתו

אחיו הוא רבי יעקב אברבנאל, אביה של בנבנידה אברבנאל, שנישאה לשמואל בנו. שני בניו האחרים הם רבי יהודה אברבנאל ורבי יוסף אברבנאל.

בין צאצאיו אישים רבים, בהם סילביו סנטוס היזם ומנחה הטלוויזיה הברזילאי, שנולד בשם סניור אברבנאל וילדיו שממשיכים לשאת את שם המשפחה המקורי. ורבי משה חיים אריה, משגיח ישיבת פורת יוסף, ובנו איש העסקים מרדכי לביא.

## כתבי יד

* כתב יד, פירוש למורה נבוכים, אמשטרדם, מאה 16, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית
* כתב יד, פירוש ספר דברים, פרנקפורט, מאה 16, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית

## לקריאה נוספת

### אודותיו

* בנציון נתניהו, **דון יצחק אברבנאל – מדינאי והוגה-דעות**, תרגם אהרן אמיר, הוצאת שוקן, 2005
* אפרים שמואלי, **דון יצחק אברבנאל וגירוש ספרד**, מוסד ביאליק, 1963
* מאיר וכסמן, **דון אברבנאל**, ספר השנה ליהודי אמריקה, ע' 68–101, ניו-יורק 1938.
* סדריק כהן סקלי, **דון יצחק אברבנאל**, סדרת "גדולי הרוח והיצירה בעם היהודי", מרכז זלמן שזר, 2017.
* יהודה ליב לנדא, **דון יצחק אברבנאל - חזיון היסטורי בחמש מערכות**, יוהניסברג: י. ד. אייזנשטיין, תרע"ט.
* אליהו ליפינר, Two Portuguese exiles in Castile: Dom David Negro and Dom Isaac Abravanel, הוצאת מאגנס, ירושלים, 1997 (באנגלית, תורגם מפורטוגזית)

### לקטים נבחרים מספריו

* יוחנן לדרמן, **מדרש אברבנאל**, ירושלים, תשמ"ח, באתר אוצר החכמה
* הרב משה צוריאל, **אוצרות הרב יצחק אברבנאל**, לקט מוסר השקפה ודעות מכל ספריו עם מפתחות, בני ברק, תשע"ב. (באתר היברובוקס)

### על משנתו

* יצחק בער, **ר' יצחק אברבנאל והנבואות המשיחיות של זמנו**, מאסף ציון, ספר חמישי, תרצ"ג, עמ' עא-עז.
* יצחק בער, **דון יצחק אברבנאל ויחסו אל בעיות ההיסטוריה והמדינה**, תרביץ, תמוז תרצ"ז, עמ' 241–259.
* משה צבי סגל, **ר' יצחק אברבנאל בתור פרשן המקרא**, תרביץ, תמוז תרצ"ז, עמ' 260–299.
* שאול רגב, **משיחיות ואסטרולוגיה בהגותו של רבי יצחק אברבנאל**, אסופות (ספר שנה), כרך א (1987), עמ' קסט-קפח.
* שאול רגב, **בחירת עם ישראל בהגותו של רבי יצחק אברבנאל**, אסופות (ספר שנה), כרך ב (1988), עמ' רעא-רפג.
* מנחם קלנר, **תורת העיקרים בפילוסופיה היהודית בימי הביניים**, פרק שמיני, ספרית אלינר - ההסתדרות הציונית, ירושלים 1991.
* יאיר האס, **יחסו של אברבנאל להימצאותן של מילים רב-משמעיות במקרא**, בית מקרא, טבת-אדר ב' תשס"ה 2005, עמ' 146–162.
* יונתן גרוסמן, **יחסו של אברבנאל לקיום מבע רב משמעי במקרא — פרספקטיבה ספרותית**, בית מקרא, כרך נב, תשס"ז 2007, עמ' 126–138.
* זאב הרוי, **אנרכיזם, שוויוניות וקומוניזם במשנת ר' יצחק אברבנאל**, בתוך: בנימין בראון, מנחם לורברבוים, אבינועם רוזנק, ידידיה צ' שטרן (עורכים), "על דעת הקהל – דת ופוליטיקה בהגות היהודית", מרכז זלמן שזר, 2012, עמ' 213–229.
* דוד בן זזון, **נבוכים הם : מסע בביאורו של דון יצחק אברבנאל ב'מורה הנבוכים'**, ירושלים : מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, תשע"ה 2015.
* אריק לווי, **מגבלותיו של נביא: ר' יצחק אברבנאל על המרכיב האנושי בנבואותיו של ירמיהו**, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום, כרך כו (תש"ף 2020), עמ' 365–402.
* יצחק ברנד, **על הדואליות שבין מצוות הרֵעַ לבין מצוות המקום - עיון בהגותו של ר"י אברבנאל**, מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, כרך כו (תשפ"א 2021), עמ' 127–156.
* שמואל ורגון, **גישתו של דון יצחק אברבנאל לפרשנות חוקרי אומות העולם**, בתוך: "זכרה לאהרן: ספר זיכרון לפרופ' אהרן מונדשיין", תלפיות - המכללה האקדמית לחינוך, 2022, עמ' 143–170.

| הסתרהתקופת חייו של הרב יצחק אברבנאל על ציר הזמן |
| --- |
| ציר הזמן |

## קישורים חיצוניים

### ספרי האברבנאל במהדורה מקוונת

* פירוש האברבנאל על התורה, באתר דעת
* **פירוש אברבנאל על ספר בראשית**, ירושלים, תשכ"ד על פי **המהדורה הראשונה ונציה של"ט**, ללא, באתר היברובוקס
* **פירוש אברבנאל על ספר שמות**, ורשה תרכ"ב
* **פירוש אברבנאל על ספר ויקרא**, ורשה תרכ"ג
* **פירוש אברבנאל על ספר במדבר**, ורשה תרכ"ג
* **פירוש אברבנאל על ספרים במדבר ודברים**, ירושלים, תשכ"ד
* **פירוש אברבנאל על נביאים וכתובים**, ירושלים תש"ך
* **פירוש אברבנאל על נביאים ראשונים**, לייפציג (לבוב) תמ"א
* **פירוש אברבנאל לנביאים אחרונים**, אמשטרדם ת"א
* **פירוש אברבנאל על המורה נבוכים לרמב"ם חלק א**, פראג תקצ"א; **חלק ב**, פראג תקצ"ב
* **משמיע ישועה**, ההדיר: אורן גולן; בצירוף הקדמה ומפתחות מאת הרב משה צוריאל, בני ברק, ה'תשע"ד, באתר היברובוקס
* נחלת אבות על מסכת אבות באתר הרב משה צוריאל
* זבח פסח – פירוש ההגדה של פסח ונוהלי ליל הסדר (אתר דעת)
* זבח פסח – תיאור וסריקה מלאה באתר הספרייה הלאומית

### אודותיו

* יצחק אברבנאל, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
* "אברבנאל, דון יצחק בן דוד יהודה", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק א, עמודים 80–83, באתר היברובוקס
* על אברבנאל באתר מט"ח
* צבי לשם, דף שער רבי יצחק אברבנאל באתר אקדמיה
* אלי אשד, שר אוצר יהודי בספרד
* **רבי יצחק בן יהודה אַבְּרַבַנְאֵל** (עם הקדמה מאת משה גרוס – עורך ראשי בהוצאת דברי שיר, ‏"שבע סיבות לחולִי גבהות הלב" – בהוצאה מוגהת ומוערת), **השילוח**, 11, ספטמבר 2018.

### מאמרים על תורתו

* יחיאל צבי מושקוביץ, דון יצחק (בר' יהודה) אברבנאל, באתר דעת
* אפרים שמואלי, דרך פרשנותו של אברבנאל, הצופה, 3 ביולי 1953
* שאול רגב, השיטה הפרשנית של האברבנאל, באתר דעת
* שאול רגב, גאולה ומשיחיות בכתבי ר' יצחק אברבנאל, באתר הוצאת חורב
* שלמה גורן, ארבעה תנאים להשגת האמונה לדעת האברבנאל, מחניים, 1 באוגוסט 1965
* מאיר אוריין, דון יצחק אברבנאל וספרו: "זבח פסח", הצופה, 2 באפריל 1969
* ישעיהו ליבוביץ, הגאולה ואחרית הימים אצל אברבנאל, באתר דעת
* אביעזר רביצקי, דת ומדינה במשנת ר' יצחק אברבנאל: סתירה והתנגשות באתר עמותת "לשמה"
* מנחם שטיין, ישראל והעמים בתפישת דון יצחק אברבנאל, באתר פרויקט בן-יהודה
* ישראל נמדר, ‏'כיצד יקומו המתים?' | ארבעה עשר שורשי תחיית המתים לרבינו האברבנאל, באתר כיכר השבת, 13 בפברואר 2025
* אביגיל ראק, דרכי הפרשנות של אברבנאל, באתר תורת הר עציון
* יאיר האס, שלמות התורה כעיקרון מנחה בפירוש אברבנאל, באתר רמבי"ש

## הערות שוליים