Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# הרשות להקצאת מספרי אינטרנט

הרשות להקצאת מספרי אינטרנט
Internet Assigned Numbers Authority|  |
|
פעילות |
תקינה ופיקוח באינטרנט |
|
מדינה | ארצות הברית ארצות הברית |
|
משרד ראשי |
פלאיה ויסטה, לוס אנג'לס |
|
בעלות |
מחלקת המסחר של ארצות הברית |
|
מייסדים |
ג'ון פוסטל, ג'ויס ק. ריינולדס |
|
יושב ראש |
קים דייוויס |
|
תקופת הפעילות |
דצמבר 1988 – הווה (כ־37 שנים) |
| www.iana.org |
|   |

**הרשות להקצאת מספרי אינטרנט** (באנגלית: **Internet Assigned Numbers Authority**; בקיצור: **IANA**) הוא גוף המפקח על הקצאה וניהול של כתובות IP, מערכות אוטונומיות (AS), מערכות שמות תחום (DNS) וסוגי מדיה, ואחראי על תחומים נוספים הקשורים ל-Internet Protocol.

הרשות להקצאת מספרי אינטרנט פועלת במסגרת ICANN, חברה ללא כוונת רווח שנוסדה ב-18 בספטמבר 1998 ואחראית על ניהול משימות שונות הקשורות לרשת האינטרנט. ICANN ניהלה את הרשות להקצאת מספרי אינטרנט באופן ישיר משנת 1998 ועד 2016. לפני כן, מנהל הרשות להקצאת מספרי אינטרנט היה ג'ון פוסטל, מתכנת מהמכון למדעי המידע של אוניברסיטת דרום קליפורניה (USC).

## תחומי אחריות

הרשות להקצאת מספרי אינטרנט אחראית על מספר תחומים ברשת האינטרנט ובפרוטוקולים באינטרנט. לרשות יש קשר ישיר עם כוח המשימה להנדסת האינטרנט (IETF), גוף הממליץ על תקנים שמשמשים להפעלת האינטרנט. אחד מתחומי האחריות העיקריים ביותר של הרשות הוא הקצאת שמות תחום וכתובות IP לשימוש באינטרנט, ולחיבורם עם TCP/IP.

### כתובת IP

הרשות להקצאת מספרי אינטרנט מעבירה כתובות IP לרשם אינטרנט אזורי (RIR). כל רשם אינטרנט אזורי בנוי לאזור שונה בעולם. ב-24 באוקטובר 2003, הרשות להקצאת מספרי אינטרנט ו-ICANN הקימו את "ארגון משאבי מספרים" (NRO), ארגון לא רשום המאגד חמישה רשמי אינטרנט אזוריים לצורך פעילות משותפת.

### מערכת שמות תחום

הרשות להקצאת מספרי אינטרנט מפקחת על נתוני שרתי שורש, החלק העליון בהיררכיה של מערכת שמות תחום. בנוסף, הרשות מפעילה את סיומת שם התחום int, הנמצאת בשימוש עבור ארגונים בין-לאומיים, ואת סיומת שם התחום .arpa הנמצאת בשימוש למטרות תשתית אינטרנטיות.

### מאגר אזורי זמן

מאגר אזורי הזמן של הרשות להקצאת מספרי אינטרנט נקרא tz database, מטרתו היא להעביר נתונים אודות אזורי זמן עבור מערכות ומכשירים.

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של הרשות להקצאת מספרי אינטרנט (באנגלית)

## הערות שוליים
# ISO 9660

ISO 9660| אין תמונה חופשית |
|
סוג | תקן ISO, Ecma standard, מערכת קבצים  |
|
גוף תקינה |
ארגון התקינה הבין־לאומי  |
|   |

**ISO 9660** הוא תקן למערכת קבצים לתקליטורים, אשר פורסם על ידי ארגון התקינה הבין-לאומי (בר"ת: ISO). מטרתו לתמוך במערכות הפעלה שונות, כגון Windows, Mac OS ומערכות תואמות יוניקס, כך שיהיה ניתן להעביר מידע ביניהן.

גם תקליטורי DVD-ROM משתמשים מערכת הקבצים של ISO 9660.

## רמות והגבלות

ישנם רמות שונות לסטנדרט.

|  |  |
| --- | --- |
| רמה 1 | שמות הקבצים מוגבלים ל־8 תווים, עם סיומת בעלת 3 תווים. התווים המותרים הם אותיות ברישיות (upper case), מספרים וקו תחתון ("\_"). עומק התיקיות המקסימלי הוא 8. |
| רמה 2 | שמות הקבצים יכולים להיות עד 31 תווים. |
| רמה 3 | קבצים יכולים להיות מפוצלים (בא לידי שימוש על ידי תוכנת "Direct CD" לחלונות, לדוגמה). |

כל רמות התקן מגבילים את שמות הקבצים לאותיות רישיות, מספרים וקו תחתון. חלק מתוכנות ניהול לתקליטורים (למשל תוכנות צריבה) מאפשרים להשתמש בכמעט כל תו ב־ASCII. בזמן שדבר זה לא ממש תואם לתקן של ISO 9660, מרבית מערכות ההפעלה שיכולות לקרוא מערכות קבצים תואמות ISO 9660, יודעות גם לטפל במקרה הנ"ל כהרחבה לתקן.

## דמויות דיסק

דמויות של דיסקים ממערכת קבצים של ISO 9660 (הידועים יותר בשם דמויות ISO) היא דרך נפוצה להעביר אלקטרונית את התוכן של תקליטורים. לרוב יש להם את הסיומת `.iso` (אם כי לא בהכרח), ולכן נהוג להתייחס אליהם כ"ISO"-ים.

## הרחבות

ישנן הרחבות לתקן ה־ISO 9660 כדי להתגבר על ההגבלות. הנפוצים ביותר הם Rock Ridge ו־Joliet:
הראשון מאפשר לשמר את ההרשאות של יוניקס ושמות ASCII ארוכים יותר, והשני תומך בשמות השמורים בUnicode, דבר המאפשר להשתמש בכמעט כל התווים האפשריים לשמות קבצים, אפילו מכתבים לא רומיים (למשל עברית, ערבית וסינית).

ישנו גם תקן מיוחד בשם ISO 13490 שהוא תקן ISO 9660 עם תמיכה בצריבה-חוזרת (multisession) על התקליטורים.

## תמיכה של מערכת ההפעלה

מרבית מערכות ההפעלה תומכות בקריאה של דיסקים בפורמט ISO 9660, ומרבית המערכות החדשות תומכות בהרחבות כמו הכתובות למעלה. מערכות הפעלה שאינן תומכות בהרחבות בדרך כלל יציגו את האפשרויות הבסיסיות של דיסק בעל מערכת קבצים ISO 9660.

להלן מספר מערכות הפעלה והתמיכה שלהם ב־ISO 9660:

* DOS: גישה עם הרחבות, בעזרת יישומים כמו MSCDEX.EXE (הרחבת התקליטורים של מיקרוסופט) או CORELCD.EXE
* Microsoft Windows 95, Windows 98, ‏Windows ME: יכולות לקרוא ISO 9660 של שלוש הרמות ו־Joliet
* Microsoft Windows NT 4, Windows 2000, Windows XP: יכולות לקרוא ISO 9660 של שלוש הרמות ו־Joliet
* לינוקס ו־BSD: יכולות לקרוא ISO 9660 של שלוש הרמות, Joliet ו־Rock Ridge.
* Mac OS 7 עד 9: תמיכה ב־ISO 9660 רמה 1, 2. תוכנה חופשית אופציונלית התומכת בשתי ההרחבות: Joke Ridge ו־Joliet .
* Mac OS X: בדומה ל־BSD.

## ראו גם

* Joliet
* Rock Ridge
* תקליטור
* צורב תקליטורים

## קישורים חיצוניים

* שאלות ותשובות נפוצות בנוגע לצריבה של תקליטורים (באנגלית)
* Ecma-119 - תקן הזהה ל־ISO 9660 (אנגלית)
# ISO/IEC 17025

**ISO/IEC 17025 – דרישות כלליות לכשירות מעבדות בדיקה וכיול** (**General requirements for the competence of testing and calibration laboratories**) הוא תקן ISO בינלאומי.

תקן זה ניתן למעבדה על ידי גוף החבר בארגון ILAC – International Laboratory Accreditation Cooperation.

בישראל גוף ההסמכה של מעבדות החבר ב-ILAC הוא הרשות הלאומית להסמכת מעבדות. מעבדה שהוכיחה כשירות טכנית בהתאם לדרישות תקן ISO/IEC 17025 לביצוע הבדיקות מקבלת מגוף ההסמכה תעודה בשם Scope of accreditation. תעודה זו מפורסמת לעיון הציבור באתר גוף ההסמכה.

גוף ההסמכה מסמיך את המעבדה לביצוע בדיקות ספציפיות, אשר מפורטות ב-"Scope".

מעבדה שרוצה לבצע הערכת תואמות Conformity assessment נדרשת לקבל הסמכה גם לתקנים:

* **ISO/IEC 17065**:2012 Conformity assessment – Requirements for bodies **certifying** products, processes and services
* **ISO/IEC 17020**:2012 Conformity assessment – Requirements for the operation of various types of bodies performing **inspection**

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של ISO/IEC 17025

* אתר האינטרנט הרשמי של ISO/IEC 17025

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# EBCDIC

**EBCDIC** (ראשי התיבות של המונח האנגלי **Extended Binary Coded Decimal Interchange Code**) הוא קוד בן 8 סיביות לייצוגם של תווים (ספרות, אותיות האלפבית, סימני פיסוק ועוד) בזיכרון מחשב ובקובצי מחשב, שפיתחה חברת IBM.

קוד EBCDIC פותח בשנת 1963, כהרחבה של קוד BCD שקדם לו, במסגרת פיתוחה של סדרת המחשבים IBM System/360.

זה היה התקן הראשון שאפשר ייצוג של 256 תווים, אולם מאחר ש-EBCDIC היה תקן קנייני, עבר עולם המחשוב לתקן ASCII בן 7 הסיביות המאפשר ייצוג דומה.

כיום משמש קוד ה-EBCDIC רק במחשבים מרכזיים ומחשבי סדרה i מתוצרת IBM ולא הצליח לחדור לתעשיית המחשוב כולה.

## ייצוג האלפבית העברי בקוד EBCDIC

ייצוג האלפבית העברי בקוד זה עבר שינויים רבים במהלך השנים, בדומה למהפכה שחלה בייצוג האלפבית העברי ב-ASCII. תחילה יוצגה העברית במקום האותיות האנגלית הגדולות (קוד שהיה מכונה בז'רגון של המתכנתים "סינית"). אחר כך יוצגה העברית במקום האותיות האנגליות הקטנות ובדומה לאותה שיטת ייצוג ב-ASCII כונתה שיטה זו Hebrew Old-Code (קוד ישן). באמצע שנות ה-80 בוצעה המהפכה האחרונה ולעברית הוקצה תחום משלה שלא היה לו שימוש קודם לכן ושיטה זו כונתה Hebrew New-Code. המעבר בין כל שיטת ייצוג כרוך בעבודה רבה ובלא מעט סיכון ולכן חלק מהמחשבים המרכזים בישראל עדיין משתמשים בשיטת הייצוג Hebrew Old-Code.

## קישורים חיצוניים

* EBCDIC, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# מערכת הפעלה דמוית יוניקס

**מערכת הפעלה דמוית יוניקס** (באנגלית: Unix-like מסומנת לעיתים **UN\*X** או **nix\) היא מערכת הפעלה בעלת התנהגות או ארכיטקטורה דומה לאחת מגרסאות מערכת ההפעלה יוניקס. אין תקן או הגדרה חד-משמעית למערכת הפעלה בעלת התואר דמוית יוניקס.

מערכת יוניקס פותחה במקורה כמערכת לא מסחרית על ידי חברת AT&T מכיוון שעד שנת 1984 חברת AT&T הייתה מונופול בתחום הטלפוניה והוטלו עליה מגבלות שונות. החל מאמצע שנות השבעים הפכה מערכת ההפעלה יוניקס להיות מערכת פופולרית באקדמיה. היא הפכה להיות גם לבסיס לתוכניות לימודים שונות למערכות הפעלה ואנשים רבים הכירו את קוד המקור שלה[דרוש מקור].

המונח יכול לכלול מערכות הפעלה מבוססות קוד-פתוח, אשר פותחו על-פי דגם יוניקס של מעבדות בל, וכן מערכות הפעלה המכילות קוד מקור של יוניקס, ובעלות הסימן המסחרי הרשמי שלה.

השימוש בשם נפוץ בשל היותו של השם UNIX שם רשום (במקור על ידי AT&T)

## מערכות הפעלה דמויות יוניקס

בשנות ה־80 של המאה העשרים נוצרו גרסאות רבות של מערכת יוניקס. יצרנים רבים שיווקו גרסה משל עצמם. בין הגרסאות הנפוצות מאותה התקופה:

* AIX
* HP-UX
* סולאריס
* SunOS
* IRIX

### משפחת BSD

**BSD** הם ראשי התיבות של Berkeley Software Distribution: מימוש חלופי של יוניקס שנוצר ותוחזק באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. בתחילה הוא התבסס על קוד המקור של יוניקס אבל בשנות השמונים שוכתבו חלקים גדולים והולכים שלו. כחלק מחוזה עם DARPA נכתב כחלק מ־BSD המימוש הראשון של פרוטוקול התקשורת TCP/IP. מהסיבה הזו פרסמו אנשי ברקלי גרסה חופשית של קוד הרשת בשם BSD/Net. עקב הפופולריות הרבה לה זכה הקוד, מימשו אנשי ברקלי מחדש חלקים נוספים של המערכת ופרסמו גרסה כמעט מלאה של המערכת בשם BSD/Net. בשלב זה התפצל הפיתוח בין מספר חברות מסחריות (שנעלמו במרוצת השנים) ומיזמי מתנדבים שונים שהעיקריים בהם הם:

* FreeBSD
* NetBSD
* OpenBSD

מערכת OS X (להבדיל ממערכת ההפעלה הישנה יותר של אותה החברה: Mac OS) מבוססת בחלקה גם היא על קוד BSD[דרוש מקור].

### משפחת לינוקס

בשנת 1991 כתב לינוס טורבאלדס ליבת מערכת הפעלה בשם לינוקס. כיום השם מתייחס בדרך כלל לאוסף של תוכנות מסביב לאותה ליבה: הפצות לינוקס. יש הפצות רבות, ביניהן:

* דביאן גנו/לינוקס
* אובונטו
* אופן סוזה
* רד האט
* פדורה

## מימושי יוניקס חלופיים

* BSD - במקור מבוסס על הקוד של AT&T, אולם עם השנים הם החליפו חלקים גדלים והולכים מההפצה במימושים עצמאיים, עד שבסוף שנות השמונים התקבלה ההפצה החופשית BSD/Net. לא מעט מערכות, חופשיות (כגון FreeBSD ו־OpenBSD) וקנייניות (כגון Mac OS X) מבוססות על BSD.
* מיניקס - מימוש עצמאי לצרכים אקדמיים של הפרופסור ההולנדי אנדרו טננבאום. נועדה להדגים מערכת עם מיקרו-ליבה.
* גנו - מימוש מחדש של רוב כלי המערכת, חוץ מהליבה עצמה (HURD), שפיתוחה התעכב.
* לינוקס - מערכת הפעלה שבסיסה הוא אוסף התוכנות של גנו עם ליבת לינוקס (ליבה).

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מערכת הפעלה דמוית יוניקס** בוויקישיתוף
## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# IBM AIX

AIX|  |
|  |
| AIX 5.3 |
|
מפתח |
IBM |
|
משפחה |
דמוית יוניקס |
|
מודל קוד |
קנייני |
|
מחזור חיים |
פברואר 1986 – הווה (כ־40 שנה)  |
|
גרסה אחרונה |
7.2 |
|
סוג גרעין |
מונוליטי |
|
סוג רישיון |
קנייני |
|
מצב עבודה |
עדכני |
|
סביבת שולחן עבודה |
Common Desktop Environment  |
|
אתר אינטרנט |
www.ibm.com/aix |
|   |

**AIX** היא הגרסה של חברת IBM למערכת ההפעלה UNIX. מערכת ההפעלה הוצגה לראשונה בשנת 1986. השם AIX הוא ראשי תיבות של Advanced Interactive eXecutive, אך השם המלא כמעט שאינו בשימוש. AIX היא מערכת ההפעלה העיקרית של משפחת מערכות המחשב System p של IBM, ופועלת על גבי מעבדים בארכיטקטורת IBM Power, ומעבדי PowerPC בגרסאותיה הישנות.

מערכת ההפעלה AIX ידועה בשל האינטגרציה המצוינת של מרכיבי החומרה והתוכנה, המדרגיות, מערכת הקבצים (JFS2) ויכולות הניהול הקלות-יחסית. עם זאת, ל-AIX מוניטין מפוקפק בכל הקשור לתאימות לגרסאות UNIX אחרות. מתחילת המאה העשרים ואחת ואילך, עשתה חברת IBM מאמץ להגביר את התאימות של AIX ללינוקס, ונכון לשנת 2007 השתיים נהנות מתאימות כמעט מלאה.

גרסת AIX, (אוקטובר 2015) היא 7.2.

בין התכונות הנתמכות: תמיכה ב-64 מעבדים במדרגיות כמעט-ליניארית, מחיצות לוגיות, מיקרו-מחיצות לוגיות והסמכה לתקן האבטחה CAPP/EAL4.

## ראו גם

* מונחים בתוכנה
* מונחים בחומרה

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **IBM AIX** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של IBM AIX (באנגלית)
* דף הבית של AIX באתר IBM
# CompuColor II

CompuColor II|  |
|
מידע כללי |
|
סוג |
מחשב ביתי |
|
מפתח | Intelligent Systems Corp. |
|
תאריך הפצה |
1977-1993 |
|
תאריך הפסקת שיווק |
1993 |
|
מידע טכני |
|
מעבד |
Intel 8080A |
|   |

**CompuColor II**, המכונה גם **"מכונת הרנסאנס"'** היה אחד מהמחשבים הביתיים הראשונים, אשר הושק לראשונה בשנת 1977 על ידי חברת Intelligent Systems.

המחשב היה בפועל גרסה מוזלת של מחשב האב CompuColor, אשר נודע בתור המחשב הביתי הראשון שהציג גרפיקה צבעונית. המחשב הכיל את כל הרכיבים למעט המקלדת בקופסה אחת.

המחשב הוכנס לתוך מארז סטנדרטי של טלוויזיה 13" מבית GE, ללא טיונר. המחשב הכיל כונן פנימי לתקליטוני "5.25 בני 53KB כל אחד. הכונן הושתל במקום טיונר התחנות שהיה בדגם הטלוויזיה המקורי.

חברת Intelligent Systems כמעט ולא כתבה כותרי-תוכנה. רוב התוכנות למחשב זה נכתבו על ידי חובבים או על ידי חברות צד-שלישי.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **CompuColor II** בוויקישיתוף
* ComputerCloset.org – מידע אודות Compucolor II (באנגלית)
* AtariArchives.org – פרופיל המוצר (באנגלית)
* Old-Computers.com – מידע טכני (באנגלית)
* Compucolor II במוזיאון לתולדות המחשב האישי בישראל

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# עיצור לועי, חוכך, קולי

| עיצור לועי, חוכך, קולי |
| --- |
| ʕ |
|
מספר IPA |
145 |
| קידוד |
|
דצימלי | &#661; |
|
יוניקוד |
U+0295 |
|
X-SAMPA | \? |
|
Kirshenbaum | <H<vcd |
|
ברייל |  |
| להקשבה |
|  |
| רשימת עיצורים |

**עיצור לועי חוכך קולי** הוא צליל עיצורי הנפוץ במספר שפות מדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /ʕ/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-\?. זהו הצליל הישן ל-**ע**, וניתן היה לשמעו בהגיות העברית המקראית והטברנית במילה כגון עולם . הגייה זו נשמרה בישראל רק בפי בני עדות המזרח, ובפרט בפי יוצאי תימן. זהו גם צליל האות הערבית **ع**. עיצור זה נפוץ בשפות השמיות.

## התרחשות

| שפה | מילה | IPA | משמעות |
| --- | --- | --- | --- |
| כורדית | ‘ewr | [ʕɑwr] | 'ענן' |
| סומלית | **c**aadi | [ʕaːdi] | 'רגיל' |
| סורית | ܐܰܪܥܳܐ | [arʕo] | 'עולם' |
| עברית | **ע**בד | ‏[ʕe̞ve̞d]‏Ⓘ‏ | 'עבד' | רק בהגיית עדות המזרח |
| ערבית | عبد | [ʕaːbad] | 'עבד' |
| צ'צ'נית | **Ӏ**ан | [ʕan] | 'חורף' |

## ראו גם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.

| צלילי שפות העולם |
| --- |
| עיצורים |
| בסיסי החיתוך | אופני החיתוך |
| דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים **בסיס חיתוך משני:** מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים | **ריאתיים:** אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים **לא ריאתיים**: מסודקים - מפונמים - מצוצים |
| תנועות |
| מיקום התנועות | גובה התנועות |
| אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות | סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות |
| **ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט** |

| אלפבית פונטי בין-לאומי |
| --- |
|

|  |
| --- |
|  |

 |
# עיצור מכתשי, מחוכך שורק, מסודק

| עיצור מכתשי, מחוכך שורק, מסודק |
| --- |
| t͡sʼ |
|
מספר IPA |
- |
| קידוד |
|
יוניקוד |
- |
|
X-SAMPA | - |
|
Kirshenbaum | - |
| להקשבה |
| משך הזמן: 3 שניות.0:03 |
| רשימת עיצורים |

**עיצור מכתשי, מחוכך שורק, מסודק** הוא צליל עיצורי הקיים במספר שפות מדוברות. סימן ה־IPA לעיצור הוא /'t͡s/. עיצור זה קיים באמהרית ובשפות הקווקזיות הצפון-מערביות (כמו צ'רקסית).

## התרחשות

| שפה | מילה | IPA | משמעות |
| --- | --- | --- | --- |
| ארמנית | **ծ**առ | [t͡sʼɑr] | 'עץ' |
| צ'רקסית | **цӏ**э | ‏[t͡sʼa]‏Ⓘ‏ | 'שם' |

## ראו גם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

| צלילי שפות העולם |
| --- |
| עיצורים |
| בסיסי החיתוך | אופני החיתוך |
| דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים **בסיס חיתוך משני:** מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים | **ריאתיים:** אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים **לא ריאתיים**: מסודקים - מפונמים - מצוצים |
| תנועות |
| מיקום התנועות | גובה התנועות |
| אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות | סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות |
| **ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט** |

| הצגהאלפבית פונטי בין-לאומי |
| --- |
|

|  |
| --- |
|  |

 |
# סרגיי אוז'גוב

סרגיי אוז'גוב
Серге́й О́жегов|  |
|
לידה |
9 בספטמבר 1900 (יוליאני) קובשינובו, Novotorzhsky Uyezd, האימפריה הרוסית  |
|
פטירה |
15 בדצמבר 1964 (בגיל 64) מוסקבה, ברית המועצות  |
|
מקום קבורה |
בית הקברות נובודוויצ'יה  |
|
מדינה |
האימפריה הרוסית, ברית המועצות  |
|
ענף מדעי |
בלשנות רוסית, מילונאות  |
|
השכלה |
אוניברסיטת סנקט פטרבורג  |
|
מנחה לדוקטורט | Viktor Vinogradov, Lev Shcherba  |
|
תארים |
דוקטור נאוק לפילולוגיה  |
|
תלמידי דוקטורט | Natalia Shvedova, Era Kuznetsova, Lev Skvortsov  |
|   |

**סרגיי אוז'גוב** (ברוסית: **Сергей Иванович Ожегов**;‏ 22 בספטמבר 1900 – 15 בדצמבר 1964) היה בלשן ומילנאי סובייטי.

## ביוגרפיה

סרגיי אוז'גוב נולד בכפר בגוברניית טבר למשפחת מהנדס במפעל לייצור נייר. לאחר תחילת מלחמת העולם הראשונה המשפחה עברה לסנקט פטרבורג, בה סרגיי סיים את לימודי בית הספר. לאחר סיום בית הספר הוא גויס לצבא והשתתף בקרבות של מלחמת העולם הראשונה ובהמשך במלחמת האזרחים ברוסיה. סרגיי אוז'גוב השתחרר מהשרות בשנת 1922 והתחיל ללמוד באוניברסיטת לנינגרד אותה סיים בשנת 1926. לאור הישגיו בלימודים הוא הומלץ לקריירה אקדמית ובשנת 1929 הוא סיים את הדוקטורט.

בשנת 1936 סרגיי אוז'גוב עבר למוסקבה והתחיל ללמד במוסדות להשכלה גבוהה של העיר. המעבר היה כרוך בצורך לעבוד על מילון רוסי חדש בצוות עם חוקרים נוספים שהיו במוסקבה. בשנת 1939 אוז'גוב התחיל לעבוד במכוני המחקר של אקדמיה למדעים הסובייטית לרבות במכון השפה הרוסית בו הוא ניהל אחד המחלקות.

עיקר התחום של אוז'גוב הוא כתיבת מילונים. בשנת 1935 הוא התחיל לעבוד עם צוות חוקרים נוספים על מילון השפה הרוסית. המילון כלל ארבעה כרכים שפורסמו בשנים 1935–1940. בהמשך היו מספר מהדורות מורחבות ומעודכנות.

בשנת 1949 אוז'גוב פרסם מילון נוסף. המילון עבר מספר מהדורות, שש מהם פורסמו במהלך חיים של אוז'גוב והמהדורה ה-28 יצאה לאור בשנת 2014. מילון זה היה בסיס למילונים שונים שהוכנו בברית המועצות.

בנוסף לכך אוז'גוב עבד על ספרים לכללי הכתיב. בעבודה זו הוא שיתף פעולה עם אברם שפירא.

סרגיי אוז'גוב היה חבר של מספר ועדות – ועדת שמות לרחובות של מוסקבה, ועדה להסדרת כתיב מקומות גאוגרפיות מחוץ לברית המועצות, ועדת כללי הכתיב ועוד.

סרגיי אוז'גוב נפטר במוסקבה ונטמן בבית העלמין נובודוויצ'יה.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סרגיי אוז'גוב** בוויקישיתוף
* קורות חיים (ברוסית)
* סרגיי אוז'גוב, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# קנדלה

**קַנְדֵלָה** (לטינית: Candela; מילולית, נר) היא יחידת מידה פוטומטרית למדידת עוצמת האור הנראה. קנדלה מודדת שטף אור לזווית מרחבית, ומסומנת באותיות WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 . הקנדלה היא אחת משבע היחידות הבסיסיות של מערכת היחידות הבין-לאומית.

ההגדרה המדעית של קנדלה אחת, היא עוצמת האור בכיוון נתון ממקור המפיק קרינה מונו-כרומטית בתדר של 540 טרה הרץ בהספק של WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 וואט לסטרדיאן.

התדר 540 טרה הרץ (צבע ירוק) הוא תדר הרגישות המקסימלית של העין האנושית. המקדם WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 נועד על מנת ליצור זהות עם ההגדרה הקודמת של הקנדלה.

הקנדלה כיחידה פיזיקלית עברה מספר שלבים עד להגדרתה הנוכחית: בתחילה הוגדרה על-פי עוצמת ההארה של להבת נר, לאחר מכן על-פי הזהר הנפלט מפלטינה בנקודת ההתכה שלה. כיום, הגדרת הקנדלה נגזרת מהגדרת היחידה המקובלת למדידת הספק חשמלי – הוואט.

פנסים מקצועיים נמדדים על פי תכונת הלומן שלהם שמוגדר כקנדלה כפול סטרדיאן.

## ראו גם

* לומן
* לוקס

## קישורים חיצוניים

* קנדלה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# הוצאת אוניברסיטת קליפורניה

הוצאת אוניברסיטת קליפורניה
University of California Press|  |
|
נתונים כלליים |
|
תקופת הפעילות |
1893–הווה (כ־133 שנים) |
|
מדינה |
ארצות הברית  |
|
מיקום המטה |
ברקלי, קליפורניה, ארצות הברית |
|
ענפי תעשייה |
הוצאה לאור  |
|
מוצרים עיקריים |
מאמרים מדעיים |
|   |
| www.ucpress.edu |
|   |

**הוצאת אוניברסיטת קליפורניה** (באנגלית: **University of California Press**) היא בית הוצאה לאור השייך לאוניברסיטת קליפורניה ומפרסם מאמרים אקדמיים.

## על ההוצאה לאור

ההוצאה לאור נוסדה ב-1893. ייעודה היה לפרסם מאמרים מדעיים שפרסמה הפקולטה של אוניברסיטת קליפורניה, שנוסדה ב-1868. מאז היווסדה, שכנו מוסדותיה של ההוצאה לאור בקמפוס הראשי של האוניברסיטה, בברקלי.

הוצאת אוניברסיטת קליפורניה מפרסמת בנושאים הבאים: לימודים הקשורים ליבשות שונות, כגון אפריקה, אמריקה ואסיה, וכן אזורים גאוגרפיים כגון אמריקה הלטינית והמזרח התיכון, העת העתיקה, אנתרופולוגיה, אמנות, תקשורת, קרימינולוגיה ומשפט פלילי, כלכלה, לימודי סביבה, לימודי קולנוע ומדיה, אוכל ויין, מגדר ומיניות, לימודים גלובליים, בריאות, היסטוריה, שפה, ספרות ושירה, מוזיקה, פילוסופיה, פוליטיקה, פסיכולוגיה, דת, מדעים וסוציולוגיה.

המשרד האדמיניסטרטיבי של ההוצאה לאור ממוקם במרכז העיר אוקלנד שבקליפורניה. ההוצאה מחזיקה בסניף עריכה בלוס אנג'לס ובמשרד מכירות בניו יורק. היא מפיצה את פרסומיה באמצעות משרדי שיווק בבריטניה, אסיה, אוסטרליה ואמריקה הלטינית. מועצת המנהלים המורכבת מפקידים בכירים של אוניברסיטת קליפורניה, שהמטה שלה נמצא בברקלי, נושאת באחריות לפעולות העיתונות, ומאשרת את כל כתבי היד לפרסום. ועדת העורכים מורכבת מחברי סגל מכובדים המייצגים את תשעת הקמפוסים של האוניברסיטה.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **הוצאת אוניברסיטת קליפורניה** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של הוצאת אוניברסיטת קליפורניה (באנגלית)

* הוצאת אוניברסיטת קליפורניה, ברשת החברתית פייסבוק
* הוצאת אוניברסיטת קליפורניה, ברשת החברתית X (טוויטר)
* הוצאת אוניברסיטת קליפורניה, ברשת החברתית אינסטגרם
* הוצאת אוניברסיטת קליפורניה, ברשת החברתית LinkedIn
* הוצאת אוניברסיטת קליפורניה, סרטונים בערוץ היוטיוב
* הוצאת אוניברסיטת קליפורניה, הבלוג הרשמי

## הערות שוליים
# תחביר

**תַּחְבִּיר** או **סִינְטַקְסִיס** (בלעז: **Syntax**, מיוונית: **Σύνταξις**, תעתיק: *סִינְטַקְסִיס*) הוא מערכת הכללים של שפה, הקובעת איזה רצף מילים הוא משפט תקין. לתחביר יש קשרים הדוקים עם סמנטיקה, מכיוון שמשמעות המשפט תלויה במבנה התחבירי.

משפטים דו-משמעיים מסוג זה מצביעים על כך שכללים תחביריים הם כללים היררכיים, ולא די לבחון את סדר המילים לבדו. במובן הראשון של המשפט, צירוף היחס "מתל אביב" היה כבול לצירוף הפועל "נסע...". במובן השני של המשפט, אותו צירוף יחס היה כבול לשם העצם "אופיר". טענה זו, וטענות אחרות, הובילו את נועם חומסקי לתקוף ניסיונות שרווחו עד שנות החמישים, לתאר תחביר באופן ליניארי ולא היררכי. התאוריה התחבירית שהציע חומסקי, הידועה בשם בלשנות גנרטיבית, שואפת לתאר באופן מדויק ושיטתי את המבנה ההיררכי ואת המגבלות האוניברסליות המגדירות מהו משפט אפשרי בשפה טבעית.

בעוד שהתחביר הוא הבסיס שממנו נגזרת הסמנטיקה של המשפט כולו, הסמנטיקה הלקסיקלית (כלומר, משמעותן של מילים בודדות) משפיעה על התחביר. לדוגמה: המשפט "גדי הפיל" ("הפיל" מהשורש נפ"ל) אינו תקני בעברית, משום שהמילה "הפיל" (פועל יוצא) דורשת מושא. כדי שהמשפט יהא שלם עלינו לדעת **את מי** (או את מה) הפיל גדי.

ערכו של הניתוח התחבירי אינו רק תאורטי אלא גם מעשי. בתחום הבלשנות החישובית, ניתוח מבנה המשפט הוא אמצעי עזר יעיל, ולעיתים אף מהווה תנאי הכרחי לביצוע משימות דוגמת בדיקת דקדוק (במעבדי תמלילים), תרגום ממוחשב, אחזור מידע אוטומטי מטקסט בשפה טבעית, ממשק משתמש בשפה טבעית ועוד. בתחום הפסיכו-בלשנות אפשר להיעזר בידע תחבירי לאבחון בעיות הקשורות בשפה ולטיפול בהן, כמו דיסלקסיה ופגיעות מוחיות מסוימות.

## גיזרון המילה סִינְטַקְסִיס

המילה סִינְטַקְסִיס באה מהמילה היוונית העתיקה σύνταξις, אשר היא חיבור המילים σύν- (סינ־, "יחד" או "דומה") ו־τάξις (טָקְסִיס, "סדר" או "סידור"), כלומר, "סידור יחד" או "סדר שיטתי". ביוונית קוינה, מילה זו התפתחה עם שינוי קל באיות: συντάσσειν, כלומר "יחד לסדר".

## דוגמאות

המשפט "דני אכל את התפוח" שונה משמעותית מהמשפט "התפוח אכל את דני". מיקום המילה "דני" במשפט זה הופך אותו לנושא המשפט; מכיוון ש"אכל" הוא פועל בו הנושא הוא מבצע הפעולה, הרי שבמשפט זה "דני" מתפרש כמבצע הפעולה. עם זאת, לא בכל משפט הנושא הוא מבצע הפעולה; במשפט סביל כמו "התפוח נאכל", הנושא הוא התפוח, שאינו מבצע הפעולה.

בנוסף, המשפט "יוסי נסע לאופיר מתל אביב" הוא משפט דו-משמעי. אפשר להבין אותו בשתי דרכים:

1. יוסי נסע מתל אביב אל אופיר
2. יוסי נסע אל אופיר, אשר גר בתל אביב

שתי משמעויות המשפט נובעות מהתחביר, וליתר דיוק, מהעובדה כי צירוף היחס, "מתל אביב", יכול להיחשב כתיאור או ליוסי או לאופיר.

## ראו גם

* בלשנות
* בלשנות גנרטיבית
* דקדוק אוניברסלי
* סמנטיקה
* עברית
* תחביר עברי
* שחבור (בלשנות)

## קישורים חיצוניים

* תחביר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.