Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# מונגולית

מונגולית
Монгол хэл, ᠮᠣᠩᠭᠣᠯ ᠬᠡᠯᠡ|
מדינות |
מונגוליה, רוסיה, קירגיזסטן, סין |
|
אזורים |
כל מונגוליה, בוריאטיה ברוסיה, איסיק-קול בקירגיזסטן, ופרובינציות ליאאונינג, ג'ילין וחיילונגג'יאנג בסין |
|
דוברים |
5.7 מיליון |
|
כתב |
בעבר אלפבית מונגולי (מאלפבית ארמי), בשנים 1648–1924 הכתב הבהיר וכיום אלפבית קירילי |
|
משפחה |
אלטאית
מונגולית
מזרחית
אוירט-חלחה
חלחה בוריאט
**מונגולית** |
|
לאום | מונגוליה מונגוליה |
|
קוד שפה |
mn  |
|
קוד ISO 639-1 | mn  |
|
קוד ISO 639-2 | mon  |
|
קוד ISO 639-3 | mon  |
|
ראו גם | **שפה • כתב • רשימת שפות** |
|   |

**השפות המונגוליות** (בכתב מונגולי:ᠮᠣᠩᠭᠣᠯ ᠬᠡᠯᠡ) (בכתב קירילי: **Монгол хэл**) הן קבוצת שפות המדוברות במרכז אסיה. חלק מן הבלשנים גורסים כי קבוצה זו וקבוצת השפות הטורקיות הן למעשה תת-קבוצות של משפחת השפות האלטאיות, אך טענה זו אינה מקובלת על הכל. השפה הדומיננטית ביותר בקבוצה זו היא השפה המונגולית, שהיא שפתם של רוב תושבי מונגוליה – לרוב בניב החלחי. שפה זו מדוברת גם באזורי הספר של סין ורוסיה. שפות נוספות בקבוצת השפות המונגוליות הן קלמיקית המדוברת בקלמיקיה שבדרום החלק האירופי של רוסיה וכן באזורים המערביים של מונגוליה וסין, בוריאטית המדוברת בעיקר בדרום סיביר ועוד מספר שפות שמדוברות בעיקר בסין.

## הגיית השפה וכתיבתה

הכתב המונגולי הרשמי נוצר במאה ה-12, הוא נכתב מלמעלה למטה והשורות/טורים נכתבות משמאל לימין. הכתב היה בשימוש במונגוליה עד 1943, אז הוחלף על ידי הכתב הקירילי על ידי שלטונות פרו-סובייטיים. כיום מתחילים בתי ספר במונגוליה ללמד מחדש את הכתב המסורתי, אך עדיין הכתב הקירילי הוא הדומיננטי.

פונמות במונגולית|  | ענבלי | וילוני | (מכתשי ־)חכי | שִנִּי | שפתי (־שִנִּי) |
| אפי |  | ŋ |  |  | n**ʲ** |  | m**ʲ** |  |
| סותם | ɢ |  | g**ʲ** | k**ʲ**ᵔʰ |  |  | t**ʲ**ᵔʰ |  | p**ʲ**⁺ʰ |
| מחוכך |  |  |  | ʧʰ |  | ʦʰ |  |
| חוכך (צדי) |  |  | x**ʲ** |  | ʃ |  | s |  | f |
|  |  |  | ɮ**ʲ** |  |  |
| מקורב |  | w̜**ʲ** |  | j |  |  |  |
| רוטט |  |  |  | r**ʲ** |  |  |
| **שחור** – סטנדרט
**\ תוספת פונמה בהתאמה לסטנדרט
**\ רק במילים שאולות
**ᵔ** – ציון פונמות משולש (שתיהן בנפרד, וביחד)
**⁺** – חיבור פונמות (הסימן הראשון מופיע גם בלא השני – p**ʲ**ʰ ,pʰ) |

## קישורים חיצוניים

* מילון אנגלית-מונגולית
* שיחון אנגלי-מונגולי
* רשימת מילים ופעלים
* מונגולית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# כתב המאיה

כתב המאיה
**כתב המאיה**, הידוע גם כ**גליפים של המאיה**, הוא מבחינה היסטורית מערכת הכתיבה הילידית של תרבות המאיה במסו-אמריקה, והוא מערכת הכתיבה המסואמריקאית היחידה שפוענחה במידה משמעותית. הכתובות המוקדמות ביותר שנמצאו ושניתן לזהותן כמאיה מתוארכות למאה ה־3 לפנה״ס, באתרים פרה־קלאסיים מאוחרים כמו צ׳אקג׳ובון (מקסיקו) וסן ברטולו (גואטמלה). כתב המאיה היה בשימוש רציף ברחבי מסו-אמריקה עד לכיבוש הספרדי של המאיה במאות ה־16 וה־17. אף על פי שהשפות המאיות המודרניות נכתבות כיום כמעט כולן באמצעות האלפבית הלטיני ולא בכתב המאיה, בשנים האחרונות יש התפתחויות המעודדות תחייה של מערכת הגליפים של המאיה.

כתיבת המאיה השתמשה בלוגוגרמות (סימנים המייצגים מילים או מורפמות) בשילוב עם מערכת של גליפים הברתיים, באופן הדומה במידת מה לתפקוד הכתב היפני המודרני. חוקרים אירופאים מוקדמים במאות ה־18 וה־19 כינו את כתיבת המאיה “הירוגליפים”, משום שמראהּ הכללי הזכיר להם את ההירוגליפים המצריים, אף על פי שאין קשר בין שתי מערכות הכתב.

## פענוח הכתב

פענוח כתב המאיה הוא כתהליך ארוך ומורכב. חוקרים במאה ה־19 ובראשית המאה ה־20 הצליחו לפענח את המספרים של המאיה וחלקים מן הטקסטים הקשורים לאסטרונומיה וללוח השנה של המאיה, אך הבנת רוב שאר הכתבים חמקה מן החוקרים במשך זמן רב.

בשנות ה-30 כתב בנג׳מין וורף מספר מאמרים, שפורסמו ושלא פורסמו, ובהם הציע לזהות רכיבים פונטיים בתוך מערכת הכתיבה. אף שחלק מפרטי טענותיו התבררו מאוחר יותר כשגויים, הטענה המרכזית בעבודתו — כי ההירוגליפים של המאיה הם פונטיים (או ליתר דיוק הברתיים) — קיבלה בהמשך חיזוק מעבודתו של יורי קנורוזוב (1922–1999), שמילא תפקיד מרכזי בפענוח כתב המאיה. גם נפוליאון קורדי תרם תרומות חשובות בשנות ה־30 וה־40 לחקר ולפענוח המוקדם של כתב המאיה, ואף טען ב־1946 לקיומם של סימנים פונטיים.

בשנת 1952 פרסם קנורוזוב את המאמר "הכתב העתיק של מרכז אמריקה", שבו טען כי מה שמכונה “אלפבית דה לנדה”, המופיע בכתביו של הבישוף דייגו דה לנדה Relación de las Cosas de Yucatán, מורכב מסימנים הברתיים ולא מאותיות אלפביתיות. המאמר פורסם ברוסית בכתב העת "Sovietskaya Etnografia" (אתנוגרפיה סובייטית), ודווח גם בניו יורק טיימס. קנורוזוב שיפר עוד את שיטת הפענוח שלו במונוגרפיה משנת 1963 “כתבם של אינדיאני המאיה”, ופרסם תרגומים של כתבי יד של המאיה בעבודתו משנת 1975 “כתבי היד ההירוגליפיים של המאיה”. בשנות ה־60 התקדמות המחקר חשפה את הרישומים השושלתיים של שליטי המאיה. מאז תחילת שנות ה־80 הראו חוקרים כי רוב הסימנים שלא היו מובנים קודם לכן מהווים כתב הברתי, וההתקדמות בקריאת כתב המאיה הואצה במהירות מאז.

נכון לשנת 2008 כ 90 אחוז מכתב המאיה ניתן לקריאה סבירה.

## ראו גם

* קודקס דרזדן
* שפות המאיה

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **כתב המאיה** בוויקישיתוף
# אולימפיאדת נאגנו (1998)

אולימפיאדת החורף נאגנו 1998|  |
|
עיר מארחת |
נאגנו, יפן |
|
מדינות משתתפות |
72 |
|
ספורטאים משתתפים |
2176 |
|
תחרויות |
72 תחרויות ב-7 ענפים |
|
טקס הפתיחה |
7 בפברואר 1998 |
|
טקס הנעילה |
22 בפברואר 1998 |
|
נפתח רשמית על ידי |
הקיסר אקיהיטו |
|
השביע את המשתתפים |
קנג'י אגיברה |
|
הדלקת הלפיד האולימפי |
מידורי איטו |
|
האצטדיון הראשי |
האצטדיון האולימפי בנאגנו |
|
הערים שהתמודדו על האירוח |
אאוסטה (איטליה), חאקה (ספרד), אסטרסונד (שוודיה), סולט לייק סיטי (ארצות הברית) |
|
→ אולימפיאדת לילהאמר
אולימפיאדת סולט לייק סיטי ←
 |

**אולימפיאדת החורף ה-18** נערכה מ-7 בפברואר עד 22 בפברואר 1998 בעיר נאגנו שביפן. באולימפיאדה השתתפו ספורטאים מ-72 מדינות.

## אירועים מיוחדים

* ביורן דאהלי (נורווגיה נורווגיה) זכה ב-4 מדליות, מהן 3 מדליות זהב ו-1 כסף בסקי למרחקים.

* אחד המאפיינים המרכזיים של משחקי נאגנו היה העניין יוצא-הדופן שריכז סביבו טורניר ההוקי קרח, כאשר בפעם הראשונה שבתה ליגת ה-NHL בתקופת האולימפיאדה ואיפשרה לכוכביה, ובראשם וויין גרצקי, להשתתף במשחקים. בטורניר עצמו זכתה צ'כיה במדליית הזהב אחרי ניצחון 1:0 במשחק הגמר מול רוסיה. כמו כן נערך בפעם הראשונה טורניר אולימפי בהוקי קרח לנשים, ונבחרת ארצות הברית זכתה במדליית הזהב אחרי ניצחון בגמר על קנדה.

## מדליות

| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | גרמניה גרמניה | 12 | 9 | 8 | 29 |
| 2 | נורווגיה נורווגיה | 10 | 10 | 5 | 25 |
| 3 | רוסיה רוסיה | 9 | 6 | 3 | 18 |
| 4 | קנדה קנדה | 6 | 5 | 4 | 15 |
| 5 | ארצות הברית ארצות הברית | 6 | 4 | 3 | 13 |
| 6 | הולנד הולנד | 5 | 4 | 2 | 11 |
| 7 | **יפן יפן (מארחת)** | 5 | 4 | 1 | 10 |
| 8 | אוסטריה אוסטריה | 3 | 5 | 9 | 17 |
| 9 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 10 | איטליה איטליה | 2 | 6 | 2 | 10 |
| 11 | פינלנד פינלנד | 2 | 4 | 6 | 12 |
| 12 | שווייץ שווייץ | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 13 | צרפת צרפת | 2 | 1 | 5 | 8 |
| 14 | צ'כיה צ'כיה | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 15 | בולגריה בולגריה | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 16 | הרפובליקה העממית של סין  סין | 0 | 2 | 6 | 8 |
| 17 | שוודיה שוודיה | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 18 | דנמרק דנמרק | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 19 | אוקראינה אוקראינה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20 | בלארוס בלארוס | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 21 | קזחסטן קזחסטן | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 22 | אוסטרליה אוסטרליה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 22 | בלגיה בלגיה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 22 | בריטניה בריטניה | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  |  |  |  |  |  |
| סך הכל | 69 | 68 | 68 | 205 |

## ראו גם

* המשחקים הפאראלימפיים נאגנו (1998)
* יהודים באולימפיאדת נאגנו

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אולימפיאדת נאגנו** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של אולימפיאדת נאגנו (באנגלית)

* אתר האינטרנט הרשמי של אולימפיאדת נאגנו (ביפנית)
* אתר הוועד האולימפי
* אולימפיאדת נאגנו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# שאלה

השאלה היא ביטוי המשמש לבקשת מידע, אשר עשוי להינתן בדרך של תשובה.
הרמת יד יכולה לשמש כביטוי לא מילולי לרצון לשאול שאלה.
**שאלה** היא ביטוי לשוני המשמש לבקשת מידע. המידע המבוקש עשוי להינתן בדרך של תשובה. לדוגמה: ״מה השעה?״

השאלות התפתחו למגוון יישומים מעבר לבקשה מפורשת של מידע ממקור כלשהו. למשל, שאלה רטורית משמשת להבהרת טיעון, ואין ציפייה שיענו עליה.

## למידה וחינוך

שאלות הן השלבים הראשוניים של מחקר ראשוני. בשיטה מדעית על פי רוב השאלה יוצרת את הבסיס לחקירה, וניתן לראות בה שלב מעבר בין תצפית להשערת השערות. תלמידים בכל הגילאים משתמשים בשאלות במסגרת למידת תחומי דעת. היכולת של לומדים ליצור שאלה הניתנת לבדיקה חיונית ללמידת חקר.

השיטה הסוקרטית של העלאת שאלות בנוגע לתגובות התלמיד, מכוונת להוביל את התלמיד לעבר תשובות אפשריות ללא הוראה ישירה, ומסייע לתלמיד להגיע למסקנות לוגיות.

שימוש נפוץ ומקובל לשאלות במערכת החינוך הוא במסגרת הערכת הידע של התלמיד באמצעות מבחן.

## שאלות פילוסופיות

השאלות הפילוסופיות מכוונות יותר כלפי רעיונות מאשר כלפי מידע עובדתי. אלו הן שאלות שלא ניתן לקבל עליהן מענה מלא ממקור כלשהו. לדוגמה: ״למה בני אדם מסוגלים לחשוב?״

הפילוסופיה עוסקת בשאלות שעולות כאשר אנשים מהרהרים בחייהם ובעולם סביבם. חלק מהשאלות הפילוסופיות הן פרקטיות ונובעות מתוך חיי המעשה. למשל: "האם יש הצדקה להמתת חסד?", "האם למדינה יש זכות להגביל צפייה והפצת פורנוגרפיה או להגביל פרסומים של סיגריות?" ועוד.

שאלות פילוסופיות אחרות הן תאורטיות יותר, אף על פי שלעיתים קרובות הן נובעות ממחשבה אודות נושאים פרקטיים.

## ראו גם

* שאלת כן–לא
* שאלה רטורית
* ספק (אי-ודאות)
* שאילתה

## קישורים חיצוניים

* דקדוק השוואתי וכללי - מילת שאלה, דף שער בספרייה הלאומית
# חותם יפן

חותם יפן
日本の国璽|  |
| חותמו של הקיסר מייג'י, ומתחתיו חותם יפן |
|
פרטים |
|
תאריך אימוץ |
אפריל 1874  |
|   |

**החותם הגדול של יפן** (ביפנית: 国璽, פורמלית: 國璽) הוא החותם הרשמי של יפן. צורתו קובייתית. האותיות 大日本國璽 (בעברית: החותם הגדול של אומת יפן) מגולפות בו בכתב החותם הארכאי הסיני (ביפנית: 篆書 *tensho*). הוא נכתב במאונך בשתי שורות, בצד ימין התווים 大日本 ("דאי ניפון"), ובצד שמאל התווים 國璽 ("קוקג'י").

## היסטוריה

החותם עשוי מזהב טהור, אורכו כשלושה sun (בערך 9 ס"מ) ומשקלו כ-4.5 קילוגרם. אביי רקידו, אומן הסמלים מקיוטו (ביפנית: 安部井 櫟堂; ‏1805–1883), הוזמן להכין את הסמל, והוא ייצר אותו יחד עם חותם הקיסר של יפן, בשנת 1874. הכללים מתי להשתמש בחותם הקיסרי ומתי להשתמש בחותם המדינה נקבעו תחילה בנוסחת ההערה הרשמית (kōbunshiki 公文式‏ 1907-1886), ולאחר מכן בנוסחת הקוד הרשמי (kōreisiki 公式令‏ 1947-1907). הכללים בוטלו עם החלת חוקת יפן, ומאז לא נקבעו כללים חליפיים, וכיום החותם משמש רק כקישוט טקסי (ביפנית: 勲記).

החותם מאוחסן בשקיק מעור שעוצב במיוחד עבורו. כאשר הוא בשימוש, סרגל מיוחד משמש להבטיח שהסמל יוטבע במדויק, ודיו צינובר המיוצר במיוחד בלשכת ההדפסה היפנית מקבע אותו, כך שלא יוכל להיות מוטה או מוזז.

רפרודוקציה (זיוף) של חותם המדינה או חותם הקיסר באופן בלתי מורשה היא עבירה חמורה, שהעונש עליה הוא לפחות שנתיים של עבודת פרך, על פי סעיף 164 בחוק מספר 1 של החוק הפלילי.

## ראו גם

* סמל יפן
* חותם הקיסר

## הערות שוליים
# אכילאה אלף העלה

| אכילאה אלף העלה |
| --- |
|
אכילאה אלף העלה |
| מצב שימור |
| conservation status: least concern **ללא חשש** (LC)‏ |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | צומח |
| מערכה: | בעלי פרחים |
| מחלקה: | דו-פסיגיים |
| סדרה: | אסטראים |
| משפחה: | מורכבים |
| סוג: | אכילאה |
| מין: | **אכילאה אלף העלה** |
| שם מדעי |
|  *Achillea millefolium* ‏לינאוס, 1753 |

**אכילאה אלף העלה** (שם מדעי: *Achillea millefolium*) הוא צמח השייך למשפחת המורכבים. הצמח כולל כ-200 זני משנה אשר בתוכם פרחי בר ופרחי נוי גינתיים. חלק מהזנים הם בעלי שיח וחלקם רב שנתיים. תקופת פריחת האכילאה מתחילה מיוני ונמשכת עד אוקטובר.מוצא הצמח באירופה ואסיה מבריטניה ועד הרפובליקה העממית של סין.

## תיאור

בפריחת הצמח נראים פרחיו ככיפה קמורה. בהיקף הכיפה קיים מעגל פרחים בעלי מבנה שטוח, ובתוכם קיימים פרחים שעליהם מאונכים ויוצרים מבנה צינורי. בתחילת תקופת רדת הגשמים מתפתחת בצמח שושנת עלים שכל אחד מהם באורך של כ-2 סנטימטרים. בתחילת האביב מאריכים גבעוליהם של האכילאות. עלי הצמח הם בצבע ירוק כהה. בישראל גדלים בר חמישה מינים של האכילאה, ועוד חמישה יובאו כפרחי נוי.

את פרחי האכילאה הקיפחת נהוג לייבש ולשומרם לנוי. שימוש נוסף הוא הפצת ריח טוב באמצעות הפרחים, בישראל מתבצע שימוש זה בעיקר באכילאה קטנת הפרחים – זן הגדל בצפון ישראל, מהרי יהודה ועד לגולן.

## שימושים על פי מקורות קדומים

האכילאה היה ידוע בתרבויות שונות כבעל סגולות ריפוי בעיקר של פציעות. הצמח הוזכר על ידי פדניוס דיוסקורידס – רופא, פרמקולוג ובוטניקאי יווני מהמאה הראשונה לספירת הנוצרים, כצמח מרפא ששימש לטיפול בלב ובכיבים מודלקים. בימי הביניים שימש שורש הצמח בעיקר לטיפול בהכשות נחשים ובעקיצות של בעלי חיים ארסיים. השימוש בצמח לריפוי פצעי מלחמה ולעצירת דימומים היה נפוץ בקרב חיילים ולוחמים בתקופות שונות בעולם הקדום, בימי הביניים ואף בקרב שבטי האינדיאנים בצפון אמריקה ובקרב הלוחמים במלחמת האזרחים. כיום משמש שורש הצמח ברפואה העממית להקלה על כאבי רגליים, ואילו הזרעים משמשים לחליטת תה רפואי. האכילאה הריחנית משמשת בנגב את הבדואים לחיטוי פצעים וריפוי בעיות עיניים.

## ראו גם

* אכילאה

## קישורים חיצוניים

* אכילאה אלף העלה, באתר ITIS (באנגלית)
* אכילאה אלף העלה, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* אכילאה אלף העלה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* אכילאה אלף העלה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אכילאה אלף העלה, באתר Tropicos (באנגלית)
* אכילאה אלף העלה, באתר GBIF (באנגלית)
* אכילאה אלף העלה, באתר The Plant List (באנגלית)
* אכילאה אלף העלה, באתר האינדקס הבין-לאומי לשמות צמחים (באנגלית)

## הערות שוליים
# בטא

| Β β בטא |
| --- |
|  |
| אלפבית יווני |
| Α α אלפא | Β β בטא |
| Γ γ גמא | Δ δ דלתא |
| Ε ε אפסילון | Ζ ζ זטא |
| Η η אטא | Θ θ תטא |
| Ι ι יוטא | Κ κ קפא |
| Λ λ למדא | Μ μ מו |
| Ν ν נו | Ξ ξ קסי |
| Ο ο אומיקרון | Π π פאי |
| Ρ ρ רו | Σ σ ς סיגמא |
| Τ τ טאו | Υ υ אופסילון |
| Φ φ פי | Χ χ כי |
| Ψ ψ פסי | Ω ω אומגה |
| אותיות או ליגטורות שאינן בשימוש |
|  דיגמא |  סטיגמא |
|  הטא |  סאן |
|  קופא |  סאמפי |
|  שו |  |

**בטא** או **בטה** (אות גדולה: Β, אות קטנה: β או ϐ) היא האות השנייה באלפבית היווני. ומקורה באות הפיניקית "**ב**" – . ביוונית מודרנית האות נהגית כבי"ת רפה (/v/ ‏:IPA – ושמה 'וִיטָה') אולם ביוונית עתיקה נהגתה האות כבי"ת דגושה (/b/ ‏:IPA).
בספרות יווניות לאות ערך של המספר 2.

מהאות בטא צמחה האות הלטינית B והאותיות הקיריליות В ו־Б. הליגטורה הגרמנית ß דומה בצורתה לאות בטא, אולם מדובר באות שונה שהתפתחה באופן שונה, ואף הגייתה שונה.

## שימושי האות β

### במדע

* בגאומטריה משמשת לסימון זווית.
* באלקטרוניקה האות β מסמלת את ההגבר של טרנזיסטור ביפולרי.
* בפיזיקה, קרינת בטא היא פליטה של חלקיקי בטא – אלקטרונים או אנטיאלקטרונים.
* בפיזיקה, β מייצגת את מקדם ההתפשטות השטחית של חומר.
* בסטטיסטיקה היא משמשת להצגת מקדם הניבוי (המתוקנן) במודל רגרסיה, או את עוצמת המבחן בבדיקת השערות.
* באסטרונומיה, האות מסמלת את הכוכב השני בעוצמתו במערכת כוכבים.
* צירוף האותיות phi beta kappa הוא שמה של אחוות הסטודנטים הוותיקה ביותר בארצות הברית.

### במחשבים

בפיתוח תוכנה, גרסת בטא היא גרסה ניסויית שאמורה לעבוד, אך מפתחי תוכנה לא יופתעו מקיומם של באגים בה. בדרך כלל מופצת התוכנה למבחר מצומצם של משתמשים, המכונים בודקי בטא (בטא-טסטרים).

### בכלכלה פיננסית

בכלכלה פיננסית, הבטא של נכס מסוכן (או תיק של נכסים מסוכנים) הוא מדד סטטיסטי המייצג את רגישות התשואה שלו לשינוי בתשואת השוק כולו: עלייה או ירידה של 1 אחוז בתשואת תיק השוק, יביאו בממוצע לעלייה או ירידה של בטא אחוזים בתשואת הנכס המסוכן, בהתאמה. ככל שלנכס מסוכן, כגון מניה או איגרת חוב, יש בטא גבוהה יותר, כך התשואה שלו היא תנודתית יותר ביחס לזו של השוק כולו, ולכן המחזיק בנכס מסוכן כזה חשוף הצורה גדולה יותר לסיכון השיטתי של השוק. את הבטא ניתן לאמוד על ידי רגרסיה ליניארית מנתוני תשואות סיטוריים, ומשתמשים באמדן הבטא במודלים של הערכת שווי ותמחור נכסים במימון.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **בטא** בוויקישיתוף