# אשפוז כפוי

**אשפוז כפוי** הוא השימוש באמצעים חוקיים, שהם חלק ממערכת החקיקה בתחום בריאות הנפש, לצורך אשפוזו של אדם במוסד לבריאות הנפש, או במחלקה פסיכיאטרית, בניגוד לרצונו. זאת לשם מתן תרופות וטיפולים למשך זמן מסוים במסגרת בית החולים.

במדינות רבות בעולם קיימים חוקים בתחום בריאות הנפש המגדירים את התנאים לאשפוזו הכפוי של אדם. בחלק מן המדינות, למשל בארצות הברית, קיימת דרישה חוקית לשימוע בפני שופט כדי להתיר אשפוז מעבר לפרק זמן קצר. במדינות רבות קציני משטרה ופסיכיאטרים יכולים לאשפז מטופל בכפייה לתקופה קצרה, לצורך הערכה פסיכיאטרית. אם בתום ההערכה יש מקום להמשך האשפוז, לדעת הפסיכיאטרים המטפלים, חייב בית המשפט לאשר זאת. בהליך זה מופיעים בפני בית המשפט אנשי מקצוע בתחום בריאות הנפש המציגים הערכה כתובה ואף מעידים לפעמים בבית המשפט. אשפוז כפוי נעשה תמיד לתקופה קצובה ומחייב הערכה מחדש בזמנים קבועים.

## בישראל

ככלל, במדינת ישראל אשפוז כפוי מוסדר בחוק טיפול בחולי נפש, התשנ"א-1991. על פי החוק, לא ניתן לאשפז אדם באשפוז כפוי בטרם בדיקה. החוק מעניק לפסיכיאטר המחוזי את הסמכות להורות על בדיקתו הכפויה של אדם על ידי מתן הוראה כתובה. על פי החוק היבש, רק אם בעת הבדיקה נמצא כי האדם נחשד כחולה ומסכן את עצמו או אחרים, יכול הפסיכיאטר המחוזי להורות על אשפוז כפוי באותו אדם. עם זאת, ישנה דרך עוקפת הנעשית על ידי הפסיכיאטרים לאשפוז אדם שהתאשפז בעבר גם אם אינו פוגע בעצמו או באחרים. הדבר נעשה על ידי דרישה לטיפול מרפאתי כפוי (זריקות חודשיות). באם המטופל אינו מתייצב לזריקות ישנה הוראה לאשפוז כפוי. כך, האדם יאושפז גם אם אינו פגע באיש. הפסיכיאטר המחוזי יכול, על ידי אבחון ראשוני לאשפז אדם בכפייה לתקופה שלא תעלה על שבעה ימים, ובסמכותו להאריך הוראה זו בשבעה ימים נוספים על פי בקשה מנומקת בכתב מאת הפסיכיאטרים המטפלים. הארכת הוראת אשפוז כפוי מעבר לתקופה של 14 יום יכולה להינתן אך ורק על ידי ועדה פסיכיאטרית מחוזית הפועלת על פי החוק. הפסיכיאטר המחוזי יכול להורות על טיפול מרפאתי כפוי עד לתקופה של חצי שנה ולהאריכה לתקופות זהות נוספות. הוראות הפסיכיאטר המחוזי ניתנות לערעור בפני הוועדה הפסיכיאטרית המחוזית ואילו החלטות הוועדה הפסיכיאטרית המחוזית ניתנות לערעור בפני שופט של בית המשפט המחוזי של אותו מחוז.

בישראל קיימים חוק אחד ו-3 תקנות בהתייחס לאשפוז כפוי; "חוק טיפול בחולי נפש, תשנ"א-1991", "תקנות טיפול בחולי נפש, תשנ"ב-1992", "תקנות טיפול בחולי נפש (ייצוג משפטי בטיפול כפוי), תשס"ו-2006", ו"תקנות בריאות העם (אמות מידה לחלוקת סכום נוסף) (אשפוז פסיכיאטרי בבתי חולים ציבוריים כלליים בשנים 2024 עד 2027), תשפ"ד-2024". כשהחוק מאפשר אשפוז כפוי לתקופה של עד 3 חודשים תחת אחד או יותר מהתנאים הבאים בלבד, כפי שמבואר בסעיף 7 ו-10 ל"חוק טיפול בחולי נפש, תשנ"א-1991":

1. סיכון פיזי לעצמו או זולתו, גם אם אינו מיידי.
2. לא מסוגל לדאוג לצרכיו הבסיסיים.
3. גורם סבל נפשי חמור לזולת.
4. פגע פגיעה חמורה ברכוש.
5. סירב להיבדק בידי פסיכיאטר.
6. לפי סעיף 4(ז) קטין מעל גיל 15 באישור האפוטרופוס שלו או בהמלצת עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה).

חובה שהבדיקה הראשונית תתבצע על ידי פסיכיאטר, וזו תדווח לפסיכיאטר המחוזי להחלטה האם להוציא 'צו' או 'הוראת אשפוז כפוי'. במידה ולא בוצעה הבדיקה הראשונית על ידי פסיכיאטר הצו אינו תקף. מצד המאושפז לפי תקנות טיפול בחולי נפש, תשנ"ב-1992 תמיד ניתן לבקש לעבור בית חולים ולבקש חוות דעת של פסיכיאטר אחר וחובה על בית החולים הקיים והפסיכיאטר המחוזי להחזיר תשובתם תוך 14 יום ובכתב. תחת סעיף 12 ל"חוק טיפול בחולי נפש, תשנ"א-1991" ניתן להגיש בקשה זו גם תחת הערר לוועדה הפסיכיאטרית. כשעל מזכירות הוועדה לתעד כל פרט ובקשה. ב"חוק טיפול בחולי נפש, תשנ"א-1991" אין סייג לאשפוז כפוי של אישה בהריון, יולדת, אישה מניקה או אישה לאחר לידה, לרוב אשפוז של אישה שכזו יעשה ללא הסכמת משרד הבריאות ובמידה והדבר בוצע בניגוד לאישור זה בהוראת הפסיכיאטר המחוזי, קופת החולים תישא בהוצאות הלידה בניגוד לנוהל בו משרד הבריאות נושא בהוצאות. האחראי על בירור תלונות מאושפזים על פי סעיף 24ו הוא שר הבריאות.

לפי סעיף 35 ל"חוק טיפול בחולי נפש, תשנ"א-1991" לא תישלל ממטופל באשפוז כפוי כל זכות שנקבעה ב"חוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996".

בעקבות מאבק משפטי שניהלה האגודה לזכויות האזרח ביחד עם ארגון בזכות, שבמהלכו הוציאו שופטי בג"ץ צו שחייב את המדינה לנמק מדוע לא ימונו עורכי-דין לייצג כל אדם נגדו ננקטים הליכי אשפוז כפוי, תוקן החוק בשנת 2004, ונקבעה זכותו של כל אדם הנתון להליכים שכאלה לייצוג משפטי במימון ציבורי.

ביחס לאוכלוסייה ייחודית של קטינים במעמד "קטין נזקק", קיימת הסדרה ייחודית בחוק הנוער (טיפול והשגחה), תש"ך-1960, הקובע את הדרכים לבדיקת קטין, מתן טיפול פסיכיאטרי ואשפוזו, במצבי אי-הסכמה בינו לבין הוריו.

### תיקים מרפאתיים

לפי סעיף 53 ל"תקנות טיפול בחולי נפש, תשנ"ב-1992" באישור פסיכיאטר יפתח למטופל תיק עם 3 מדורים: מינהלי, רפואי ומשפטי. כשלאור הזכות לפרטיות התיק המינהלי או הרפואי לא יכיל מידע על רישום פלילי משפטי, כשרישום פלילי בתיק המינהלי או הרפואי יהווה עבירה על החוק. אין אפשרות לאשפז באשפוז ולפתוח תיק מרפאתי כפוי על סמך חוות דעת שניתנה על ידי נותן חוות דעת כפרמדיק או אישור פסיכיאטר בעל היסטוריה פסיכיאטרית בעצמו.

## אשפוז כפוי של קטינים

ניתן לאשפז בכפייה קטינים באותו אופן שבו מאשפזים בכפייה בגירים (אם הקטין מתחת לגיל 15 צריך אישור הורה). הסמכות להורות על אשפוזו של קטין בכפייה נתונה לפסיכיאטר מחוזי או לבית המשפט לנוער, ובמקרים חריגים למנהל בית החולים. לבית משפט לנוער יש הסמכות להורות על אשפוז כפוי גם כאשר קטין לוקה במחלות נפש או בהפרעות נפשיות קשות העלולות לסכן אותו או את זולתו סיכון פיסי מיידי או להביא לנזק נפשי חמור להתפתחותו. בית המשפט לנוער רשאי לחייב את הקטין או את הוריו לשאת בעלויות הטיפול

אחראי על הקטין- הורה/אפוטרופוס רשאי להסכים בשמו או לבקש שיכניסו אותו לאשפוז למעט מקרים בהם הקטין הוצא ממשמורתם או אם הקטין עבר את גיל 15 ואינו מסכים להתאשפז, אלא אם ישנה הוראת בית משפט. (נלקח מ"אשפוז פסיכיאטרי כפוי לקטינים".2023)אם מנהל או פסיכיאטר מבינים כי הקטין אינו מסכים לאשפוז יודיעו לפקיד הסעד.אם הקטין מעל גיל 15 פקיד הסעד יביא את הנושא לבית משפט, אם הקטין מתחת לגיל 15 יביא הפקיד את הנושא לוועדה פסיכיאטרית מחוזית לילדים ונוער. הוועדה או בית המשפט יקבעו אם יש לאשפז את הקטין או לא.אשפוז קטין בהסכמת האחראי עליו, למעט אשפוז שאינו כולל לינה בבית חולים, יהיה לתקופה שלא תעלה על חודשיים.

בשנת 2007 (עד סוף חודש ספטמבר) 659 ילדים ובני נוער אושפזו ליום אחד לפחות, לעומת 891 ילדים ובני נוער בשנת 2006 על-פי נתוני משרד הבריאות. האשפוז נעשה במסגרת אחת מהמחלקות באשפוז פסיכיאטרי ו-92%- נשארו באשפוז עד שנה.

## ראו גם

* הניסוי של רוזנהאן
* אנטי פסיכיאטריה
* חוק טיפול בחולי נפש
* תרופות אנטי-פסיכוטיות
* צו מרפאתי

## קישורים חיצוניים

* מוחמד סייד-אחמד, ‏אשפוז כפוי, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 29 באפריל 2002
* נביל ג'ראיסי, אלי גרינר, בן-חי קוזניצקי ויעקב מרגולין, אשפוז כפוי של חולי נפש – בין המצוי לרצוי, רפואה ומשפט, גיליון 34, יוני 2006, עמ' 73–83
* אילן טל, איך מתבצע אשפוז כפוי, באתר ynet, 15 בינואר 2010
* ענבל בראון, המעמד הנחות מכולם, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2011
* אסף פלג, כליאה בלא פשע, באתר הארץ, 18 במרץ 2012
* אילן טל, מה גורם לאשפוז בכפייה. סיפורה של אילאיל, באתר ynet, 28 באפריל 2013
* אסף פלג, למה הם מתעללים, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2013
* עידו אפרתי, שיעור האשפוזים בכפייה במוסדות בריאות הנפש גדל בשליש בתוך עשור, באתר הארץ, 22 באוגוסט 2017
* עזגד גולד, מדוע חייבים לפעמים לאשפז מטופלים בכפייה, באתר הארץ, 17 ביולי 2018
* איתי עמיקם, נלקחה לאשפוז פסיכיאטרי כפוי ותפוצה על ידי המדינה, באתר ynet, 15 באוגוסט 2018
* איתי עמיקם, "נשלחה לאשפוז פסיכיאטרי כפוי בעקבות סכסוך שכנים", באתר ynet, 15 בינואר 2019
* סדר יום, "נתנו לי זריקה באלימות": עדות מהמחלקה הסגורה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 6 במרץ 2022

## הערות שוליים