Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# חומרה

**חומרה** (חָמְרָה, באנגלית: **Hardware**) היא אוסף כל הרכיבים הפיזיים במחשב או בהתקן אלקטרוני אחר, כמו טלפון סלולרי או ציוד תקשורת, כלומר כל אובייקט הנתפס בחוש המישוש (כל דבר שניתן לגעת בו – "חומר"). זאת להבדיל מהמידע שהמחשב או ההתקן מכיל (ונשמר בזיכרון) או מעבד (בעזרת המעבד), ומהתוכנה – אוסף הפקודות המספקות הוראות לחומרה. הבחנה זו בין חומרה לתוכנה מצטמצמת כאשר התוכנה צרובה ברכיב חומרה מסוים ואינה ניתנת לשינוי (לדוגמה Read only memory – ROM) – תוכנה מסוג זה קרויה קושחה (Firmware) (מהיותה 'קשיחה' כלומר לא ניתנת לשינוי בצורה פשוטה). זיכרון קשיח זה הוא זיכרון ROM.

מיני-מחשב PDP1
בפיתוח, בתכנון ובשיכלול רכיבי חומרה עוסק מהנדס חומרה.

## חומרת המחשב האישי

מחשב אישי מורכב ממספר רכיבי חומרה הארוזים במארז:

* **לוח אם**, שעליו מורכבים המעבד, הזיכרון הראשי, ורכיבים נוספים בתוך חריצי הרחבה.
* **ספק כוח**, שמטרתו לספק לרכיבים השונים את המתח הדרוש להם.
* **כרטיס גרפי**, שאחראי על עיבוד התמונה ושליחתה לצג (מסך).
* **כרטיסי מולטימדיה**, הכוללים כרטיס טלוויזיה, כרטיס עריכת וידאו, כרטיס קול.
* יציאות שונות (מקבילי, טורי, FireWire, USB) לציוד הקפי, כמו סורק ומדפסת.
* **אמצעי אחסון**, כמו דיסק קשיח, כונן DVD, צורב וכדומה.
* רכיבי תקשורת: כרטיס רשת, ראוטר.
* **רכיבים בסיסיים נוספים**, שהם מסך, מקלדת, ועכבר. במחשב נייד רכיבים אלה הם חלק מהמארז הבסיסי אך במחשב שולחני הם נמצאים מחוץ למארז.

בנוסף, ובדרך כלל שלא כחלק מהמארז, המחשב האישי יכול לכלול גם מדפסת, סורק, מצלמת רשת, ולעיתים גם מערכת שמע עם רמקולים ואוזניות.

## חלוקת החומרה

חומרה ניתן לחלק לפנימית ולחיצונית.

חומרה פנימית אחראית על עבודת מערכת המחשב (חלוקת זרם חשמלי, אחסון נתונים, עיבוד נתונים וכדומה) וחומרה חיצונית כגון מסך, רמקולים, מקלדת (לא וירטואלית), עכבר (לא וירטואלי) וכדומה אחראים על שליטה על המחשב דרך ממשק משתמש (הזנת קלט וקבלת פלט).

ייתכנו גם רכיבי חומרה חיצוניים נשלפים המהווים חלק אינטגרלי מהמערכת (כמו כאשר מאחסנים את מערכת ההפעלה של מחשב על כונן מידע נשלף).

## שליטה בחומרה

 פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לשכתב אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
החומרה נשלטת על ידי פקודות בשפת מחשב, הנקראת שפת סף (Assembly). על המחשבים בימינו, כדי לגשת לכל רכיב, אפילו במערכות הפעלה מתקדמות, יש לרשום את אוסף הפקודות שפונות לרכיב. קבצים אלה נשמרים עם סיומת VxD לדוגמה.

קבצים ישנים שעסקו בחומרה מתקופת ה-DOS היו עם הסיומת COM – לדוגמה: MOUSE.COM להפעלת העכבר, MSCDEX.COM להפעלת כונן תקליטורים. כמו כן, גם כקובצי הרצה (EXE) כתוכנית לכל דבר.

החומרה מופעלת באמצעות פסיקות (Interrupt), הפסיקה קלה בפעולת המעבד וגישה לחומרה.

## ראו גם

* מונחים בחומרה

## קישורים חיצוניים

* על חשיבות הקפאת תצורה בחומרה תעשייתית
* מילון למונחי חומרה (1997), באתר האקדמיה ללשון העברית
* חומרה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ציוד קלט-פלט מחשבים, דף שער בספרייה הלאומית
# מיקרו-בקר 8051

מיקרו-בקר 8051|  |
|
מידע כללי |
|
השקה |
1980 |
|
הקודם |
אינטל MCS-48  |
|   |

השבב הימני, 8952, הוא רכיב ממשפחת המיקרו-בקרים MCS-51 לה שייך ה־8051
ה-**8051** הוא בקר ממשפחת המיקרו-בקרים MCS-51, שמקורו בארכיטקטורה המקורית של אינטל שנוצרה בתחילת שנות השמונים (צאצא של ה-8048 הקדום).

ה-8051 הוא המיקרו-בקר הראשון, שהציג את שיטת מיעון-סיבית, המאפשרת גישה ל-128 סיביות החל מהבית ה-32 בזיכרון ה-RAM הפנימי באופן פרטני של הרמת סיבית או הורדת סיבית בעזרת שימוש בסט הוראות חדשניות. מודל הזיכרון של המעבד נחשב מורכב באותה התקופה, אך בשל הגמישות הרבה שהוא אפשר בעיצוב מערכות, הפך ה-8051 לפופולרי ביותר (נמכרו מעל 2 מיליון יחידות מאז שנת 1988).

מאז העיצוב המקורי של המעבד שפותח על ידי אינטל, חברות נוספות ייצרו שלל דגמים נוספים של המעבד, ביניהן AMD, Atmel, Cygnal, Dallas, Infineon, פיליפס, Signetics ,Siemens ואחרות. הגרסאות השונות שיפרו את העיצוב המקורי של אינטל, והיום קיימות גרסאות שונות של ה-8051 שניתנות לתכנות חיצוני בעזרת מחשב אישי, גרסאות בעלות אפשרות "צריבה" חד פעמית ווריאציות שונות המיוצרות לצרכים שונים.

## שימושים

הגרסאות השונות של ה-8051 נמצאות בשימוש עד היום במכשירים רבים והוא למעשה המעבד הנפוץ בעולם; הוא נמצא בשימוש במקררים, מכונות כביסה, רמזורים, מיקרוגלים וכמעט בכל מוצר אלקטרוניקה שנמכר היום בגלל פשטותו וגמישותו. עבור מכשירים שונים מיוצרים בדרך כלל רכיבים ייחודיים למוצר כך שהתוכנה הנדרשת מוטבעת בזיכרון הקבוע (ROM) שלהם וכך עלויות היצור מוזלות.

## סכמת מלבנים

סכמת מלבנים של ה־8051
המיקרו-בקר מכיל את יחידת ה-CPU ובנוסף היחידות: RAM,‏ ROM, פִּתחוֹת (פורטים) קלט־פלט, טיימרים, תקשורת טורית ובקרת פסיקות. הגדלים והכמויות משתנים בין הרכיבים השונים במשפחת רכיבים אלו (ניתן לבדוק לפי דפי נתונים).

## ספרים בעברית

בנוסף לספרות הענפה הקיימת בשפה האנגלית קיימים גם ספרים בעברית בנושא זה.

* מיכאל קונג'ה, "ספר לימוד מערכות מיקרו מחשבים", הוצאת שורש 2012
* מלול שי, "ספר לימוד מיקרו-בקרים ממשפחת 8051 – שפת אסמבלי", הוצאת שורש 2009.
* מלול שי, "ספר לימוד מיקרו-בקרים ממשפחת 8051 – שפת C", הוצאת שורש 2010.
* נחום אריה, "יסודות המיקרו מחשב 8051, לימוד ותרגול" הוצאת ses, שנת 1987.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מיקרו-בקר 8051** בוויקישיתוף
# כדור עקיבה

כדור עקיבה מדגם Kensington Expert Mouse 5 Trackball
**כדור עקיבה** (באנגלית: **Trackball**) הוא אמצעי קלט למחשב מסוג אמצעי הצבעה (תחליף עכבר). כדור העקיבה הוא מתקן הנושא כדור שמשתמש המחשב מגלגל עם ידו, כך שכיוון גלגול הכדור אנלוגי לכיוון תנועת הסמן על מרקע המחשב.

כדור העקיבה מקובע לשולחן העבודה או למשטח מחשב נייד או נמצא באחת מפינות מקלדת משולבת (מקשים וכדור עקיבה).

כמו כל אמצעי הצבעה אחר, גם עם כדור עקיבה אפשר להפעיל מקלדת מרקע וירטואלית – דהיינו חלק מהמסך שיש עליו ציור של מקלדת, והוא מתפקד כמקלדת כשנוגעים בו באמצעי הצבעה. תכונה זו של כדור העקיבה מאפשרת לו לשמש כאביזר טכנולוגיה מסייעת לנגישות מחשב עבור אנשים שאינם יכולים לתפעל ביעילות את המקלדות, העכברים ומשטחי הנגיעה המקובלים.

נכון לשנת 2010, קהל היעד של כדורי העקיבה הוא בעיקר אנשים שבשל לקות מתקשים לאחוז עכבר ומתקשים לעשות תנועות עדינות באצבעותיהם. מלבד אנשים עם לקות, כדור העקיבה עשוי לשרת גם פעוטות. את גודל הכדור שבמכשיר כדור העקיבה ואת גודל המכשיר כולו ניתן להתאים ליכולתו הגופנית של המשתמש. אנשים עם מגבלה בהנעת האצבעות, למשל, יעדיפו כדור גדול במכשיר כדור העקיבה, כדי להניע אותו בקלות בעזרת כף ידם הפתוחה. העדפה דומה יכולה להיות בקרב אנשים עם לקות תנועה קשה המשתמשים במקל פה להנעת כדור העקיבה. אולם, אנשים אחרים עם לקות תנועה קשה עשויים לרכוש מכשיר קטן במיוחד שניתן להכניסו אל הפה ולהניע את הכדור שבו בעזרת הלשון.

כמו כן, ניתן למצוא מספר התקנים כאלה במערכות משובצות מחשב ובמחשבים ייעודיים רבים כגון: עמדות הדפסה וכו'.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **כדור עקיבה** בוויקישיתוף

 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# אקלים משווני טרופי

אקלים משווני טרופי **(Af)אקלים משווני טרופי** הוא הצורה הנפוצה של אקלים טרופי מבין שלושת סוגיו, ומאופיין בגשמים כבדים וכמות משקעים גבוהה לאורך כל השנה, ללא עונה יבשה. בדרך כלל כמות המשקעים היא בין 1,800 ל־2,500 מ״מ בשנה, כאשר הכמות הממוצעת בכל חודש לא יורדת מ־60 מ"מ. באזורים משווניים עם נטייה לריבוי משקעים בשל הימצאות רכס הרים או זרימת אוויר דמוית מונסון, כמות הגשם יכולה להגיע ל־4,000 מ״מ (4 מטר) ויותר בשנה. אקלים זה מתאפיין בטמפרטורות חמות ואחידות יחסית ובמערכת של לחץ אטמוספירי נמוך לאורך כל השנה, ולכן לא קיימות עונות מובהקות. בנוסף, הטמפרטורה החמה יציבה לאורך כל השנה עד כדי מצב בו השינוי בין היום והלילה עשוי להיות גדול מהשינוי הממוצע בטמפרטורה במהלך השנה.

התופעה של "אי־עונתיות" באזורים טרופיים מתייחסת בעיקר לכך שאין הבדלים משמעותיים באורך הימים ובטמפרטורה הממוצעת במשך השנה. אולם, כן קיימת עונתיות בצורה של תהליכים מחזוריים החלים מדי שנה, אליה מגיבים צמחים, בעלי חיים ובני אדם, וזאת אפילו שלכאורה קשה יותר להבחין בתחלופה הזו, שלא באה לידי ביטוי בדרכים המוכרות של שינוי טמפרטורות ומשקעים.

אקלים משווני טרופי מאפיין בדרך כלל את הרצועה שבין קווי הרוחב 10° - 15° (צפון ודרום של קו המשווה). בחלק מהאזורים של החוף המזרחי, יכול האקלים המשווני הטרופי להגיע גם עד לקו רוחב 25°.

אקלים משווני טרופי מסומן באות (Af) לפי שיטת קפן למיון אקלים.

יער גשם טרופי בדרום-מזרח אסיה באי בורנאו. סבה, מלזיה.
## תפוצה

האקלים המשווני הטרופי מצוי בעיקר בדרום-מזרח אסיה (מלזיה, תאילנד, הפיליפינים, גינאה החדשה, אינדונזיה ועוד), מזרח מרכז אמריקה, וכן באפריקה המשוונית ובאוקיאניה. בנוסף, גם אזורים כמו חוף מדגסקר המזרחי ודרום סרי לנקה, מהווים שטחים קטנים עם אקלים משווני טרופי.

באזור החוף הצפון-מערבי של דרום אמריקה למשל, בין אקוודור לבין קוסטה ריקה, מזג האוויר זהה פחות או יותר לכל אורך השנה. במקומות אחרים, כגון בפאלמבאנג שבאינדונזיה, התקופות שבהן השמש "גבוהה" יותר והימים ארוכים יותר הן גם גשומות יותר. במקומות כמו בסיטיאוון שבמלזיה הימים הקצרים והחשוכים יותר הם גם גשומים יותר.

ישנם מספר אזורים המתאפיינים באקלים טרופי אף על פי שאינם באזור המוגדר כרצועה הטרופית. הם מצויים כמעט אך ורק בחצי הדרומי של כדור הארץ. למשל, העיר סנטוס בברזיל, מיאמי-ביץ׳ ופורט לודרדייל שבפלורידה בארצות הברית ומפלי האיגואסו בברזיל, ארגנטינה ופרגוואי.

### ערים בולטות

* אפיה, סמואה (Af)
* באליקפאפאן , אינדונזיה (Af)
* דבאו, הפיליפינים (Af)
* ג'ורג'טאון, גיאנה (Af)
* הילו, הוואי, ארצות הברית (Af)
* הוניארה, איי שלמה (Af)
* אישיגאקי , יפן (Af)
* קמפלה, אוגנדה (Af)
* קיסומו, קניה (Af)
* קואלה לומפור, מלזיה (Af)
* קוצ'ינג, מלזיה (Af)
* מדן, אינדונזיה (Af)
* סלבדור דה באהיה, ברזיל (Af)
* סנטוס, ברזיל (Af)
* סינגפור (Af)
* סובה, פיג'י (Af)
* ויקטוריה, סיישל (Af)

## ראו גם

* אקלים טרופי

## לקריאה נוספת

* גלן ט. טריוורתה, **מבוא לתורת האקלים**, הוצאת יחדיו (1976)
* שמואל יפה, **מזג־אוויר ואקלים**, הוצאת מסדה
* ד"ר דוד גרשון וד"ר בני רזניק, **מזג אוויר**, ספרית מעריב.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אקלים משווני טרופי** בוויקישיתוף
* ממוצעים אקלימיים באפיה, סמואה - Af (אתר הארגון המטאורולוגי העולמי)
* ממוצעים אקלימיים בקמפלה, אוגנדה - Af (אתר הארגון המטאורולוגי העולמי)
* ממוצעים אקלימיים בסינגפור- Af (אתר הארגון המטאורולוגי העולמי)
* ממוצעים אקלימיים בסלבדור, ברזיל - Af (אתר הארגון המטאורולוגי העולמי)
# מודל מתמטי

**מודל מתמטי** הוא מודל, המשתמש בשפה מתמטית על מנת לתאר מערכת. מודלים מתמטיים נמצאים בשימוש נרחב לא רק בתחומי מדעי הטבע וההנדסה (כגון פיזיקה, ביולוגיה, כימיה ומדעי כדור הארץ) אלא גם במדעי החברה (כגון כלכלה, פסיכולוגיה, סוציולוגיה, מדעי המדינה) ולמעשה בכל תחום המשתמש במתמטיקה על מנת לתאר את עולמו. תהליך הפיתוח של המודל המתמטי נקרא "מידול מתמטי" ועל פי רוב הוא מצריך הבנה מתמטית טובה מספיק המאפשרת למפתח המודל להשתמש בכלים המתמטיים הנדרשים על מנת לתאר את המערכת אותה הוא חוקר.

קיימים סוגים רבים של מודלים מתמטיים, בין היתר כמערכת דינמית, כמודל סטטיסטי, משוואה דיפרנציאלית, תהליך סטוכסטי ואף כמשחק בתורת המשחקים ומודל אחד אף יכול להכיל מרכיבים שונים היוצרים יחד את המודל המתמטי של המערכת הכוללת.

מטרת המודל המתמטי (כמו כל מודל אחר) היא לספק תיאור מופשט של המציאות, שיהיה מספיק ריאלי ומספיק גמיש כדי לבצע ניתוחים, הערכות, חיזוי והסקת מסקנות על המערכת במציאות. ציטוט ידוע של הסטטיסטיקאי ג'ורג' בוקס בהקשר זה הוא ש"כל המודלים שגויים, אך חלקם מועילים", כלומר אף מודל אינו מדויק לחלוטין והוא בסך הכול פישוט של מציאות מסוימת, אך לעיתים בחינת המודל מעלה תובנות מעניינות וחשובות להבנת המערכת הכללית.
למעשה, השימוש במודל מתמטי מאפשר יישום עקרונות מתחום אחד (מתמטיקה) כדי לפתור בעיות מתחום אחר – למשל, מדעי החברה.

## דוגמאות

* בפיזיקה עוסקים על פי רוב במידול מתמטי של תופעות פיזיקליות. משוואות המכניקה הקלאסית הם מודל המתאר את התנועה ושינויה כתלות בכוחות, תוך שימוש בחשבון אינפיניטסימלי העוסק בשינויים. תורת הקוונטים עושה שימוש במשוואות דיפרנציאליות ובסטטיסטיקה.
* הרמן אבינגהאוס מידל מתמטית את תהליך השכחה כתהליך דעיכה מעריכית, דהיינו WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 כאשר WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 הוא רמת הזכירה הבסיסית אשר ממנה לא סביר שניתן לסגת עוד, t הוא הזמן שעבר מאז הלמידה ו-λ היא הפרמטר הקובע באיזה קצב הזיכרון ידעך. מובן לכל בר דעת שמודל זה אינו מתאר במדויק את תהליך השכחה, אך עם זאת המידול המתמטי נותן לחוקר אפשרות לחזות ולנתח אירועים דומים.
* גידול אוכלוסין ניתן למדל באמצעות תהליך גידול אקספוננציאלי, דהיינו WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 , כאשר המעריך הוא חיובי הפעם. מודל מסוג זה מנבא את גודל האוכלוסייה כעבור t יחידות זמן אם קצב גידול האוכלוסייה הוא n אנשים ליחידת זמן ו- WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 הוא גודל האוכלוסייה המקורית.
* תורת התורים היא ענף בחקר ביצועים המבצע אופטימיזציה ומחקר למערכות תורים, על פי רוב באמצעות מודל תורים כלשהו שאינו מהווה אלא הפשטה של תור אמיתי באמצעות מערכת משוואות מתמטיות (שרשרת מרקוב במקרה הזה). על אף ההבדלים המהותיים בין המודל למציאות, התובנות שניתן לקבל ממחקר של מודל כזה מהוות בסיס מתמטי מוצק שעל פי רוב עדיף על מודלים לא-כמותיים אחרים.

## לקריאה נוספת

* טימותי גוורס, **מתמטיקה**, ידיעות ספרים, 2007, הפרק "מודלים", עמ' 15–31.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מודל מתמטי** בוויקישיתוף
* ארז גרטי, איך מתאימים מודל מתמטי לתצפיות מדעיות?, באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 5 בנובמבר 2011
* בניית מודלים מתמטיים של תופעות – כיוונים שונים, מצגת מכנס לחינוך מתמטי, 2002
* ברנד סרינג, עיבוד נתונים במעבדת הפיזיקה: התאמת מודל מתמטי לנתונים, באתר מורי הפיזיקה
* מודל מתמטי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מודלים מתמטיים, דף שער בספרייה הלאומית
# שירה אפית

לוח חרס ועליו קטע מעלילות בעל וענת, שירה אפית כנענית מאוגרית
**שירה אפית** (או **אֶפּוֹס**, וכן **שירת עלילה** בעברית) היא סוגה (ז'אנר) של שירה נרטיבית, אשר מגוללת סיפור על חיים ומעשים של גיבור או של קבוצת גיבורים, היסטוריים או אגדיים. האפוסים הקדומים קשורים קשר הדוק למסורת השירה שבעל-פה; במקרים רבים העתיקו חברות אורייניות את הצורה האפית.

## היסטוריה

דף משירת הניבלונגים, שירה אפית גרמנית מימי הביניים
"עלילות גילגמש" הוא האפוס הגדול הראשון בתולדות הציוויליזציה. השירה האוגריתית כוללת בתוכה יצירות שירה אפית כנעניות; מאפייניהן דומים, בתוכן ובסגנון הספרותי, לשירה האפית המקראית. גם במקרא ישנם קטעים המזוהים בחקר המקרא כשירה אפית כמו ספר שמואל, ספר איוב ושירת דבורה. לטענת הפרופ' משה דוד קאסוטו, דוגמאות אלו וכן רסיסי שירות נוספות במקרא גופו מעידים על קיומה של שירת עלילה (שירה אפית) קדומה שהתקיימה בישראל קודם העלאת המקרא על הכתב. דוגמאות קלאסיות לשירה אפית הן ה"איליאדה" וה"אודיסיאה" מאת הומרוס, וה"איניאיס" מאת ורגיליוס (שחיבר את יצירתו בעקבות הומרוס כמתחרה ולא כמחקה), הנחשבים לפסגת השירה הקלאסית (היוונית והרומאית).

בימי הביניים חוברו האפוסים "ביאוולף" האנגלי, "שיר אודות סיד שלי" הספרדי, "שירת רולאן" הצרפתי, ו"שירת הניבלונגים" הגרמני, יצירות מרכזיות בספרות האירופאית עד לרנסאנס.

בתקופת הרנסאנס חוברו אפוסים שצירפו את המסורת הקלאסית ומסורת הרומנסה, ביניהם "אורלנדו המטורף" מאת אריוסטו, "ירושלים המשוחררת" מאת טאסו, "הלוזיאדות" מאת קמואש, ו"מלכת הפיות" מאת אדמונד ספנסר, שהיו נכסי צאן ברזל של הספרות האירופאית עד לאמצע המאה ה-19. במאה ה-17 חובר האפוס הדתי הנשגב "גן העדן האבוד" מאת המשורר האנגלי ג'ון מילטון, שנחשב למיצוי הז'אנר ולפסגתו. סוגת האפוס נחשבה במערב, הן על ידי גדולי המשוררים והן על ידי מבקרים, לסוגת השירה הנעלה ביותר, ולמסורת המעבירה מוסר נעלה. מהמאה ה-18 ואילך, עם מהפכת הנאורות, ככל שאנשים התרחקו ממסורתם, כן חוברו פחות אפוסים חדשים, והשפעתם הלכה ופחתה (למעט התקופה הרומנטית במהלכה חוברו הרבה אפוסים, כגון "תלבה המהרס" מאת רוברט סאות'י, "קולומביאד" מאת ג'ואל בארלו, "פן טדיאוש" מאת אדם מיצקביץ', ואחרים).

בתקופת ההשכלה חוברו אפוסים תנ"כיים רבים על ידי משוררים עבריים, ביניהם "שירי תפארת" מאת נפתלי הרץ וייזל, "ניר דוד" מאת שלום הכהן, ו"אהבת דוד ומיכל" מאת יל"ג, יצירות דידקטיות למדי.

כיום המונח אפוס משמש עדיין לתיאור יצירות ספרותיות או קולנועיות עצומות ממדים המתארות מעשי גבורה ואירועים היסטוריים רחבי היקף.[דרוש מקור]

## ראו גם

* מונחים בפולקלור

### אפוסים

* עלילות גילגמש
* שירה אוגריתית (עלילות בעל וענת, עלילת כרת, עלילת אקהת ועוד)
* שירה מקראית (שירת האזינו, שירת דבורה, שירת הים ועוד)
* אודיסאה
* איליאדה
* איניאס
* מהאבהארטה
* ראמאינה
* עוטה עור הנמר
* קודרון
* שאהנאמה
* בילינה
* משא מלחמת איגור
* שירת הניבלונגים
* שאבאתנוק
* דוכוס הורנט
* אדה (ספר)
* שירת רולאן
* ביאוולף
* אורלנדו המטורף
* הקומדיה האלוהית
* גן העדן האבוד
* קאלוואלה
* מאנאס

### מחברי אפוסים

* טורקוואטו טאסו
* אדמונד ספנסר
* ג'ון מילטון

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# מערב אירופה

ההגדרה הרווחת למושג **מערב אירופה**, עוצבה לאחר מלחמת העולם השנייה כתוצאה של המלחמה הקרה, והיא כוללת את כל המדינות אשר היו קרובות בהשקפתן לארצות הברית ואשר התנגדו למשטר הקומוניסטי בברית המועצות ובמדינות מזרח אירופה. כמה ממדינות המערב הפכו דמוקרטיות רק בעת האחרונה – בספרד ובפורטוגל, למשל, היו נהוגים משטרים דיקטטוריים עד לשנת 1975. מדינות אחרות, אשר נקטו עמדה נייטרלית במלחמה הקרה, כגון שווייץ ושוודיה, נחשבו אף הן חלק ממערב אירופה: הן הצטרפו לארגונים כלכליים מערב-אירופאיים (EFTA, למשל) וכלכלותיהן היו בהחלט רחוקות מהקומוניזם המזרח-אירופאי. המובן הגאוגרפי של "מערב אירופה" נחלש עם הכללתה של יוון בקבוצת המדינות המערב-אירופאיות; יוון שוכנת למעשה מזרחית לכמה ממדינות הגוש המזרחי.

מערב אירופה בהגדרה המצומצמת ביותר כולל את האיים הבריטיים (בריטניה ואירלנד), שלוש מדינות בנלוקס וצרפת. הסיבה להגדרה מצומצמת זו היא שכל המדינות האחרות, חלקן קרובות מבחינה פוליטית ותרבותית לאלו שהוזכרו כאן, שייכות לאזורים גאוגרפיים אחרים באירופה במשמעותם המצומצמת: ספרד ואיטליה שייכות ל"דרום אירופה", גרמניה ואוסטריה – ל"מרכז אירופה", ומדינות סקנדינביה – ל"צפון אירופה".

ההפרדה בין המזרח והמערב במשך פחות מחמישים שנות המלחמה הקרה הייתה הרמטית למדי, והביאה להתעצמות ההבדלים התרבותיים בין הגושים. הסמל הידוע ביותר להפרדה הוא חומת ברלין, אשר חצתה את בירת גרמניה של היום באופן שרירותי בין הגוש המערבי והמזרחי. הגדרת "מערב אירופה" לא מקבילה להגדרת האיחוד האירופי. מדינות מערב-אירופאיות מובהקות – נורווגיה ואיסלנד, למשל – מעולם לא הצטרפו לאיחוד. מדינות אחרות, כגון בריטניה, הצטרפו מאוחר, שנים רבות אחרי שנכללו כבר תחת הגדרת "מערב אירופה" וגם החל מ-2004 החלו מדינות קבוצת וישגראד שנחשבו למדינות מזרח אירופאיות מובהקות, והמדינות הבלטיות שנחשבו לחלק מברית המועצות, להצטרף לאיחוד האירופי. קריטריון נוסף אשר לא תמיד התאים היה חברות בנאט"ו.

מערב אירופה לפי ההגדרה המצומצמת. עם נפילת הקומוניזם וההתקרבות בין הגושים, מיטשטשת ההבחנה. בשנת 2004 נוספו חמש-עשרה מדינות לאיחוד האירופי, רובן ממזרח אירופה.

כיום נכללות המדינות הבאות במערב אירופה לפי ההגדרה המצומצמת:

* האיים הבריטיים: הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת (ותחתיה האי מאן האי מאן, ואיי התעלה: גרנזי גרנזי וג'רזי ג'רזי), אירלנד אירלנד.
* שלוש מדינות בנלוקס: הולנד הולנד, בלגיה בלגיה ולוקסמבורג לוקסמבורג
* צרפת צרפת ומונקו מונקו

## ראו גם

* צפון אירופה
* דרום אירופה
* מזרח אירופה
* אגן הים התיכון

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים
# מועצת השפה הנורווגית

מועצת השפה הנורווגית
|  |
|  |
|
תחום | regulation of the activities of providing health care, education, cultural services and other social services, excluding social security  |
|
שפה רשמית |
נורווגית |
|
מדינה |
נורווגיה  |
|
משרד ראשי |
אוסלו  |
|
יושב ראש | Guri Melby, Erik Ulfsby  |
|
עובדים |
45 (נכון ל־12 במאי 2026)  |
|
תקופת הפעילות |
2005–הווה (כ־21 שנים)  |
| www.sprakradet.no |
|   |

**מועצת השפה הנורווגית** (בנורווגית: **Språkrådet**) היא גוף סטטוטורי המייעץ לממשלת נורווגיה בעניינים הקשורים לשפה הנורווגית.

מטרות מועצת השפה הנורווגית הן כדלקמן:

* להגן על הירושה התרבותית של השפה הנורווגית הכתובה והמדוברת;
* לקדם את המודעות לשפה ואת ידיעתה, ובכלל זה - ההיסטוריה שלה ומאפייניה;
* לקדם ולהגן על זכויות האזרחים בכל הקשור לשפה הנורווגית;
* לקדם סובלנות וכבוד הדדי בין דוברי הניבים השונים של השפה.

המועצה יועצת לרשויות הקשורות בשפה הנורווגית, בעיקר בתי-ספר, איגוד השידור הנורווגי וגופים ממשלתיים.

המועצה נוסדה בשנת 1972 ובה 20 חברים, והיא מפרסמת את הרבעון "חדשות השפה" (Språknytt).

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של מועצת השפה הנורווגית
# האקדמיה הנורווגית ללשון וספרות

האקדמיה הנורווגית ללשון וספרות
Det Norske Akademi for Språk og Litteratur| אין תמונה חופשית |
|
חבורה ספרותית |
|
תקופת הפעילות |
7 במאי 1953 – הווה (73 שנים)  |
|
בעלי תפקידים |
|
יו"ר | John Ole Askedal  |
|
מיקום |
|
מדינה | נורווגיה נורווגיה |
| www.detnorskeakademi.no |
|   |

**האקדמיה הנורווגית ללשון וספרות** (בנורווגית: **Det Norske Akademi for Sprog og Litteratur**) היא אקדמיה שנוסדה בשנת 1953 בידי סופרים ומשוררים נורווגים, כמו ארנולף אברלנד, סיגורד הואל, קורה סנדל ורבים אחרים, אשר התנגדו לניסיון הרשמי למזג את השפה הנורווגית עם נורווגית חדשה, ולרצון הממשלה לבטל את הנורווגית הספרותית, שהייתה בשימוש של רוב האוכלוסייה.

באקדמיה ישנם 44 חברים המומחים בספרות, ההיסטוריה, הפילוסופיה, החוק, המדעים והשירה האנגלית, צרפתית, גרמנית, נורדית וכן הלאה. נשיא האקדמיה הנוכחי (2009) הוא שר התרבות לשעבר של נורווגיה, לארס רואר לאנגסלט, שנכנס לתפקידו ב-1995.

יש לאקדמיה הנורווגית ללשון וספרות נציגות במועצת השפה הנורווגית (Språkrådet), אשר מפקחת על הנורווגית הספרותית והנורווגית החדשה.

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של האקדמיה הנורווגית ללשון וספרות (בנורווגית)
# ראש ממשלת נורווגיה

ראש ממשלת נורווגיה
Norges statsminister|  |
|  |
|
איוש נוכחי |
יונס גר סטיורה |
|
תאריך כניסה לתפקיד |
14 באוקטובר 2021 |
|
דרכי מינוי |
נבחר על ידי העם וממונה על ידי המלך |
|
תחום שיפוט | נורווגיה נורווגיה |
|
מעון |
אינקוגניטוגטה 18  |
|
מושב המשרה |
אוסלו |
|
ייסוד המשרה |
1873  |
|
אתר רשמי |
|   |

**ראש ממשלת נורווגיה** (בנורווגית: **statsminister**; "שר המדינה") הוא המנהיג הפוליטי של נורווגיה והתפקיד הבכיר ביותר בפוליטיקה הנורווגית. מלך נורווגיה ממנה את ראש הממשלה וחברי המועצה. עם זאת, מאז 1884, השיטה הפרלמנטרית מבטיחה שלקבינט (הרשות המבצעת של נורווגיה) חייבת להיות תמיכת הסטורטינג (הפרלמנט הנורווגי), מה שהופך את המינוי מהמלך להליך פורמלי בלבד.

מלך נורווגיה מוגדר כראש המדינה של נורווגיה, אך בפועל סמכויותיו טקסיות וייצוגיות וראש הממשלה מחזיק בכוח הביצועי.

חוקת נורווגיה, אשר אומצה ב-17 במאי 1814 קובעת כי ראש הממשלה הוא ראש הרשות המבצעת ואחראי לניהול השוטף של נורווגיה. לראש הממשלה מוקנות סמכויות חוקיות מעטות, אך כראש המפלגה הגדולה יש לו שליטה מסוימת גם בפרלמנט, והוא יכול להפעיל סמכויות נרחבות דה פקטו. בניגוד לשאר המונרכיות באירופה, ראש ממשלת נורווגיה לא חייב להתייעץ עם המלך לפני שהוא מפזר את הפרלמנט. ראש ממשלת נורווגיה נבחר אחת לארבע שנים, ואם ממשלתו נופלת בהצעת אי-אמון ראש הממשלה חייב להתפטר ולצאת לבחירות.

ראש ממשלת נורווגיה הנוכחי הוא יונס גר סטיורה ממפלגת העבודה הנורווגית.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ראש ממשלת נורווגיה** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של ראש ממשלת נורווגיה

 ערך זה הוא קצרמר בנושא פוליטיקאים ובנושא נורווגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# בסיס ויגסימלי

ספירה על **בסיס ויגסימלי** היא ספירה על בסיס 20. שיטה זו נוצרה עם התפתחות החקלאות והתגברות הצורך במספרים עבור כמויות הולכות וגדלות. שיטות ספירה על בסיס 2 (בינארי) או על בסיס 3 (טרנרי) לא היו מספקות, ולכן עברו לאמצעי אשר התבסס על אצבעות הידיים והרגליים.

דוגמאות לשיטה זו אפשר למצוא בשיטת הספירה ששימשה את בני המאיה, בחלוקת הלירה הבריטית ל-20 שילינג, בשפה הצרפתית, שבה המספרים 80 ו-90 נספרים בכפולות של 20: quatre vingt (ארבע פעמים 20) ו-quatre vingt dix (ארבע פעמים 20 ועוד 10), ובנאום גטיסברג של הנשיא האמריקני אברהם לינקולן, המתחיל במילים "Four score and seven years ago", שבה המילה score מייצגת יחידת זמן של 20 שנה.

בשפה הבסקית, כל המספרים עד מאה נספרים בכפולות של 20.

## קישורים חיצוניים

* בסיס ויגסימלי, באתר MathWorld (באנגלית)

## הערות שוליים