Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# גוגולפלקס

המספר **גוּגוֹלְפְּלֵקְס** (באנגלית: **Googolplex**) הוא 1 ולאחריו גוגול אפסים, או עשר בחזקת גוגול: WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 .
מאחר שבגוגולפלקס יש גוגול ואחת ספרות, יהיה בלתי אפשרי לכתוב או לייצג את כל הספרות של גוגולפלקס בייצוג עשרוני, גם אם כל החומר ביקום היה משמש כדיו ונייר או כדיסקים קשיחים.

אף שגוגולפלקס נראה מספר חריג בגודלו, לפי "המשפט הטיפשי של האריתמטיקה" כמעט כל מספר טבעי גדול מגוגולפלקס.

אף על פי שבמתמטיקה לא נעשה שימוש בגוגולפלקס, כן נעשה שימוש במספרים הגדולים ממנו משמעותית, כגון מספר סקיוז ומספר גרהאם.

ג'ון הורטון קונוויי וריצ'רד ק. גאי הציעו[דרוש מקור] שהסיומת פלקס תשמש כ-10 בחזקת המספר, כך רצו לצור את המספר גוגולפלקספלקס WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 . הידוע גם כגוגולדופלקס או גוגולפלקסיאן. אך אף אחד מן השמות הללו אינו בשימוש רחב, ואף אחד מהם אינו נמצא במילונים.

## היסטוריה

בשנת 1938 האחיין בן התשע של המתמטיקאי אדוארד קאסנר, מילטון סירוטה, טבע את המונח גוגול שהוא WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 ואז הציע מספר גדול יותר בשם גוגולפלקס שהוא "אחד ואחריו אפסים עד שאתה מתעייף". קאסנר החליט לאמץ הגדרה רשמית יותר, משום שאנשים שונים מתעייפים בזמנים שונים ולכן קבע את המספר לערך WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 .

## גודל

ספר אופייני יכול להיות מודפס עם
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 אפסים (כ-400 עמודים עם 50 שורות לדף ו-50 אפסים בשורה). לכן, זה דורש WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
ספרים כאלו כדי להדפיס את כל האפסים של גוגולפלקס (כלומר, הדפסה של גוגול אפסים). אם לכל ספר יש מסה של 100 גרם, יהיה להם מסת כולל של WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 ק"ג. לשם השוואה, המסה של כדור הארץ היא 5.972× WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 ק"ג, והמסה של גלקסיית שביל החלב נאמדת ב -2.5 x WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 ק"ג.

## ראו גם

* גוגול

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **גוגולפלקס** בוויקישיתוף

* גדי אלכסנדרוביץ', האם גוגולפלקס הוא הסמל של סוף המספרים? (לא), באתר "לא מדויק"
* גוגולפלקס, באתר MathWorld (באנגלית)

## הערות שוליים

|  |
| --- |
| **מספרים טבעיים** |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
| 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 | 38 | 39 |
| 40 | 41 | 42 | 43 | 44 | 45 | 46 | 47 | 48 | 49 |
| 50 | 51 | 52 | 53 | 54 | 55 |
|

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 | 70 | 80 | 90 | 99 | 100 | 200 | 300 | 400 | 500 |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,000 | 2,000 | 10,000 | 100,000 | 600,000 | 1,000,000 |

 |
| **אחרים** |
| שמות מספרים | ...0.999 | 666 | 1089 | 1729 | קבוע קפרקר | גוגול | גוגולפלקס | מספר גרהאם |
# אנט פרגוסון

אנט פרגוסון
Annette Ferguson| אין תמונה חופשית |
|
לידה |
המאה ה־20 דאמברטון, הממלכה המאוחדת  |
|
מדינה |
הממלכה המאוחדת  |
|
ענף מדעי |
אסטרונומיה  |
|
השכלה | * אוניברסיטת ג'ונס הופקינס
* אוניברסיטת טורונטו
 |
|
מנחה לדוקטורט |
רוזמרי וייז  |
|
פרסים והוקרה | * פרס אנני ג'אמפ קאנון לאסטרונומיה (2003)
* עמית החברה המלכותית של אדינבורו (2016)
* Alexander von Humboldt Foundation‏ (2017)
* Friedrich Wilhelm Bessel Research Award
 |
|   |

**אנט מאירי נלסון פרגוסון** (באנגלית: **Annette Ferguson**) היא אסטרופיזיקאית תצפיתית סקוטית המתמחה בתחום האבולוציה של הגלקסיות. פרופסור במכון לאסטרונומיה, אדינבורו, ומחזיקה בקתדרה האישית לאסטרופיזיקה תצפיתית בבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת אדינבורו. קיבלה את מעמד עמיתה של החברה המלכותית של אדינבורו (FRSE)

## ביוגרפיה

פרגוסון נולדה בסקוטלנד בעיר דמברטון, מערבית לגלאזגו. שני סביה עבדו בתעשיית בניית ספינות ואביה עסק בסחר בייצור כלים. בתחילת שנות ה-80, אביה קיבל עבודה בחברת מטוסים בקנדה והמשפחה היגרה לשם.

פרגוסון, סיימה תואר ראשון במדעים (BSc) בהצטיינות, בפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת טורונטו, קנדה וקיבלה דוקטורט באסטרופיזיקה מאוניברסיטת ג'ונס הופקינס בבולטימור, ארצות הברית. היא קיבלה מלגות פוסט-דוקטורט במכון לאסטרונומיה, קיימברידג', המכון האסטרונומי קפטיין בחרונינגן, הולנד, ומכון מקס-פלנק ל-Astrophysik ב-גרכינג, גרמניה.

פרגוסון חזרה לסקוטלנד בשנת 2005, בתור מרצה באוניברסיטת אדינבורו, לפני שקודמה בשנת 2007, וקיבלה פרופסורה בשנת 2013.

## קריירה

המחקר של פרגוסון מתמקד בהבנת האופן שבו גלקסיות כמו שביל החלב שלנו נוצרו בתחילה והתהליכים הפיזיקליים שהשפיעו על המראה שלהן במשך מיליארדי שנים, המחקר מתמקד בביצוע תצפיות על כוכבים וגז בין - כוכבי בגלקסיות סמוכות. הרבה מעבודותיה האחרונות התמקדו בגלקסיית אנדרומדה, גלקסיה ספירלית ענקית בשכונה הגלקטית שלנו.

המחקר שלה מנצל טלסקופים קרקעיים באיים הקנריים, צ'ילה והוואי, כמו גם מכשירים מתוחכמים על סיפון טלסקופ החלל האבל. פרגוסון מעורבת גם בתכנון לניצול עתידי של נתונים שנאספו על ידי משימת אוקלידס של סוכנות החלל האירופית, ומצפה הכוכבים ורה סי רובין, שנמצא בצ'ילה.

## כבוד

פרס אנני ג'אמפ קאנון, 2003

עמיתה של החברה המלכותית של אדינבורו, האקדמיה הלאומית של סקוטלנד למדע, במרץ 2016.

פרס המחקר של פרידריך וילהלם בסל מקרן אלכסנדר פון הומבולדט, 2017

## הערות שוליים
# ברטון צוויבאך

ברטון צוויבאך
Barton Zwiebach|  |
|
לידה |
4 באוקטובר 1954 (בן 71) לימה, פרו  |
|
מדינה |
פרו, ארצות הברית |
|
מקום מגורים |
ארצות הברית  |
|
ענף מדעי |
פיזיקה |
|
השכלה | * המכון הטכנולוגי של קליפורניה
* המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
* אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
* האוניברסיטה הלאומית להנדסה
 |
|
מנחה לדוקטורט | מארי גל-מאן, Sylvester James Gates  |
|
תלמידי דוקטורט | Amer Iqbal, Oliver DeWolfe, Amer Iqbal, Tamás Hauer, Changyuan Ye, Haitang Yang, Ranganathan Krishnan, Nicolas Moeller, Sabbir Ahmed Rahman, Alexander Belopolsky, Maha Saadi  |
|
פרסים והוקרה |
מלגת גוגנהיים (1996)  |
|
הערות |
יהודי |
|
תרומות עיקריות |
|
מחקרים בתחום תורת המיתרים |
|   |

**ברטון צוויבאך** (נולד ב-4 באוקטובר 1954) הוא פיזיקאי, מומחה בתורת המיתרים, ופרופסור ב-MIT.

## קורות חיים

צוויבאך נולד בלימה, בירת פרו למשפחה יהודית. הוא למד הנדסת חשמל באוניברסיטה הלאומית להנדסה בלימה, וסיים את לימודיו ב-1977. למד פיזיקה במכון הטכנולוגי של קליפורניה, והשלים דוקטורט בשנת 1983 בהנחיית מארי גל-מאן. את לימודי הפוסט דוקטורט עשה באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, ובMIT, שם שימש כמרצה בכיר בשנת 1987 וכפרופסור חבר החל משנת 1994.

צוויבאך חיבר את הספר "קורס ראשון בתורת המיתרים" שיצא בשנת 2004 ומיועד למסיימי תואר ראשון.

## קישורים חיצוניים

* ברטון צוויבאך, ברשת החברתית Goodreads
* ברטון צוויבאך, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
# צירוף מקרים

**צירוף מקרים** הוא מצב שבו בין שני מאורעות חסרי קשר נוצרת זיקה הנחשבת למעניינת. צירוף המקרים הופך למעניין יותר כאשר הזיקה נוצרת בין שתי סדרות של מאורעות. בקרב אנשים מאמינים קרוי לעיתים צירוף מאורעות טוב בשם **נס**, ויש הרואים בצירוף מקרים השפעה של כוח על-טבעי.

משפט הקוף המקליד: אם נמתין מספיק זמן, גם קוף יקליד – באופן מקרי – צירוף תווים שיתחבר לכדי כל כתבי שייקספיר
תורת ההסתברות והסטטיסטיקה מאפשרות לבחון עד כמה מקרי צירוף מקרים נתון, כלומר מה ההסתברות שצירוף מקרים זה אכן יקרה. בניתוח של צירוף מקרים נדרשת גם הבנה של משמעותו. לדוגמה, ההסתברות שאדם מסוים יזכה בפרס הראשון בהגרלת פיס מסוימת (המוכרת מיליון כרטיסים) היא 1 למיליון, כלומר הסתברות נמוכה ביותר. ההסתברות לזכייה בשבוע כלשהו בידי מי שמנוי על ההגרלה במשך 20 שנה, ולכן משתתף באלף הגרלות, היא 1 לאלף, כך שזהו צירוף מקרים פחות נדיר. ההסתברות שאדם כלשהו יזכה בהגרלה מסוימת (בהנחה שכל הכרטיסים נמכרו) היא 1 (ודאות), כך שבעצם הזכייה אין כל צירוף מקרים.

ללא ניתוח הסתברותי נאות, מאורעות עלולים להיראות אינטואיטיבית כצירופי מקרים מופלאים, אך לאחר ניתוח כזה מתברר שמדובר בתוצאה שכלל איננה מפתיעה. דוגמה נפוצה לכך היא פרדוקס יום ההולדת, המגלה כי במסיבה שבה משתתפים 23 אנשים לפחות, ההסתברות שלשניים מהם יש יום הולדת באותו יום גבוהה מחצי, כלומר זהו צירוף מקרים בנאלי, אף שברגע שקיומו מתברר, הוא מעורר התפעלות.

בפולקלור מקובלת הגישה לפיה תגליות מדעיות רבות התגלו באקראי, כתוצאה מצירוף מקרים מופלא, וללא כל כוונה לכך. עיון מעמיק מגלה שתפיסה כזו שגויה. בדרך כלל תגליות מתרחשות לאחר מידה כזו או אחרת של מחקר מקדים, אם כי לעיתים אכן המזל שיחק תפקיד מסוים, מצומצם ביותר, בהשגתן (ראו הרחבה בערך תגלית).

>
> אולי אין בכך פלא, שכן המזל משנה תכופות את כיוונו והזמן אינסופי, שאותם אירועים מתרחשים שוב ושוב. שכן אם המון היסודות אינו מוגבל, יש למזל שפע חומר ליצור ממנו צרופי מקרים. ואם, מצד שני, מוגבל מספר היסודות מהם אירועים נארגים הרי שאותם מקרים צריכים להתרחש פעמים רבות כיוון שהם נוצרים ע”י אותם גורמים.
> יש הנהנים ללקט מקריאה או משמיעה התרחשויות מקריות הנראות כפרי השגחה מחושבת ומכוונת.
>
>
>
> — פלוטרכוס, חיי סרטוריוס
>

## ראו גם

* דילוגי אותיות בתורה
* חוק ליטלווד
* פוסט הוק ארגו פרופטר הוק
* דז'ה וו
* צירוף המקרים של לינקולן וקנדי

## קישורים חיצוניים

* מייקל שרמר, נס ברחוב ההסתברות באתר סיינטיפיק אמריקן
* יוסי לוי, מה באמת קורה בלוטו הבולגרי?, באתר "נסיכת המדעים"
* צירוף מקרים, באתר MathWorld (באנגלית)
* דורון פישלר, למה יש יותר מידי צירופי מקרים

## הערות שוליים
# קשת A*

קשת A\*|  |
|
נתוני תצפית |
|
קבוצת כוכבים |
קשת  |
|
מגלה |
מצפה הלאומי לרדיו אסטרונומיה, רוברט הנבורי בראון  |
|
תאריך גילוי |
14 בפברואר 1974  |
|
מאפיינים פיזיים |
|
מרחק |
26,000±1,400 שנות אור 7,971.55±429.24 פארסק |
|
מסה |
4,020,000±160,000 מסת שמש |
|   |

כוכבים מאסיביים מקיפים את החור השחור במרכז שביל החלב. משמאל למעלה - מועד הצילום. מימין למעלה - קנה מידה. הצלב מסמן את מיקומו של החור השחור.
A. Eckart (U. Koeln) & R. Genzel (MPE-Garching), SHARP I, NTT, La Silla Obs., ESO
**קשת A\ (באנגלית: **Sagittarius A\, שפירושו בעברית "A\* בקבוצת קשת") הוא המיקום ממנו יוצא שידור רדיו חזק ומרוכז במיוחד במרכז גלקסיית שביל החלב בשל חור שחור שנמצא שם.

## היסטוריה

ב-16 באוקטובר 2002, צוות בינלאומי בראשות ריינהרד גנצל ממכון מקס פלאנק דיווח לראשונה על תצפית בה עקבו אחר תנועת הכוכב S2 שנמצא בקרבת קשת A\* במשך קרוב לעשר שנים. מבדיקת מסלול ההקפה עולה שהמסה של קשת A\* היא כ-3.7 מיליון מסות שמש ברדיוס שאינו עולה על 6.25 שעות אור, או כ-4.2 מיליארד קילומטרים. לשם השוואה, פלוטו מקיף את השמש ברדיוס של 5.51 שעות אור או כ-3.7 מיליארד קילומטרים. הערכות כיום הן שמסת החור השחור הן בטווח של כ-4 מיליון עד 4.3 מיליון מסות שמש. ראיות אלו תומכות בכך שקשת A\* הוא חור שחור על-מסיבי, כמו אלה הקיימים במרכזים של רוב הגלקסיות. ב-2020 זכה גנצל, יחד עם עמיתתו אנדריאה גז, בפרס נובל לפיזיקה על מחקרם, שחיזק את עובדת קיומו של החור השחור.

תצפיות אלה מצביעות בדרך עקיפה על קיומו חור שחור במקום. שיטה ישירה יותר וחדשנית לתצפית בחורים שחורים, שימשה לתצפית אחר החור השחור העל מסיבי M87\* שבמרכז הגלקסיה M87. ב-10 באפריל 2019 פרסמו מדענים מקבוצת טלסקופ אופק אירועים  תיעוד של החור השחור, באמצעות שימוש במערך של שמונה טלסקופי רדיו שהיו פזורים במספר מקומות על פני כדור הארץ. לצורך עיבוד המידע, נדרש תזמון מדויק ביותר ביניהם אשר הושג באמצעות שעונים אטומיים. אף החור השחור קשת A\* צולם בשיטה זו, ותמונתו פורסמה לראשונה בפומבי ב-12 במאי 2022. בשונה מתמונתו של החור השחור M87\*, תמונתו של קשת A\* כוללת הרבה יותר אור בסביבתו של אופק האירועים של החור השחור. תופעה זו נגרמת שכן בהשוואה ל-\*M87, קשת A\* קטן הרבה יותר, ולפיכך החומר והאור מסתובב סביבו במהירות רבה יותר. משום כך קשה יותר להבחין בחור השחור עצמו, הנמצא בתוך האור הסובב אותו. רדיוס התמונה שצולמה קרוב לזה שבו מקיף כוכב חמה את השמש.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **קשת A\ בוויקישיתוף
* Image of Sagittarius A\*, Milky Way Black Hole, Event Horizon Telescope, סרטון באתר יוטיוב
* הגרדיאן, חוקרים תיעדו לראשונה כוכב שסולק מהגלקסיה על ידי חור שחור, באתר הארץ, 24 בנובמבר 2019
* גדעון לב, מדענים חשפו תמונה שמאשרת את קיומו של החור השחור בלב שביל החלב, באתר הארץ, 12 במאי 2022
* קשת A\*, במסד הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים (באנגלית)
* יוגב ישראלי, תעלומה בת חצי מאה נפתרה: אושרה קיומה של רוח מתוך החור השחור של שביל החלב, באתר ynet, 6 ביוני 2026

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# אסטרואידי אפולו

**אסטרואידי אפולו** הם קבוצה של גופים קרובי ארץ הקרויים על שם האסטרואיד הראשון שהתגלה ושויך לקבוצה זו, אפולו, שנתגלה ב-24 באפריל 1932 על ידי קרל ריינמות'. גופים אלה מוגדרים כבעלי מרחק הקפה ממוצע גדול מיחידה אסטרונומית אחת, שנקודת הפריהליון שלהם קטנה מ-1.017 יחידות אסטרונומיות. כתוצאה מכך, מסלולם סביב השמש בדרך כלל חוצה את מסלול כדור הארץ והם עלולים להוות סכנה.

האסטרואיד אפופיס הוא אסטרואיד אטן, אולם חישוב המסלול שלו מראה שב-13 באפריל 2029 הוא יעבור בסמוך לכדור הארץ, ומסלולו צפוי להשתנות כך שייתכן והוא עלול להפוך לאסטרואיד אפולו. חישובים מראים הסתברות נמוכה לפגיעת אסטרואיד זה בכדור הארץ ב-2036.

בשנת 2007 התגלה 2007 WD5 שלפי הערכה הראשונית היה צפוי להתנגש עם המאדים וליצור מכתש גדול. האירוע בסופו של דבר לא התרחש.

## ראו גם

* רשימת אסטרואידים

## קישורים חיצוניים

* רשימה של אסטרואידי אפולו
* הערך "אסטרואידים", באתר אסטרופדיה
* גופים קרובי ארץ באתר נאס"א
# כוכב הבזק

עיבוד אמנותי של התפרצות הכוכב DG בכלבי ציד על פי תצפיות של טלסקופ החלל סוויפט
**כוכב הבזק** (באנגלית: **Flare star**, נקרא גם **משתנה מסוג UV בלווייתן** ולפעמים גם **כוכב מתפרץ**) הוא כוכב משתנה שבהירותו הנראית עולה בפתאומיות לפרק זמן קצר של מספר דקות ואז חוזרת לקדמותה. כוכבים מסוג זה הם כמעט תמיד ננסים אדומים וההשערה המקובלת היא שהסיבה לשינוי החד בבהירות היא התפרצות סולרית שנוצרת כתוצאה מפעילות מגנטית חזקה, שמאיצה את החומר המיונן בשכבות החיצוניות של הכוכב, וגורמת להעפת חומר חם מפני הכוכב ולקרינת בלימה. השינוי בעוצמת ההארה של הכוכב הוא בדרך כלל של דרגת בהירות או שתיים השקולות לעליה של פי 2.5 עד פי 6 בעוצמת ההארה של הכוכב, אך נצפו גם התפרצויות שהעלו את הבהירות ב-5 דרגות. השינוי בבהירות מתרחש בכל הספקטרום מגלי רדיו ועד לקרינת X ומכיוון שרוב הכוכבים מסוג זה הם ננסים אדומים שרוב קרינתם היא בתחום התת-אדום, השינוי באור נראה ובאורכי גל קצרים יותר הוא דרמטי במיוחד.

## מנגנון

תנועת הפלזמה בכוכבים יוצרת על פי תאוריית הדינמו שדות מגנטיים חזקים. חוזק השדות תלוי במהירות הסיבוב של הכוכב על צירו ועם הזדקנות הכוכב מהירות הסיבוב יורדת והפעילות המגנטית שלו נחלשת. בכוכבים בעלי פעילות מגנטית חזקה, השדות המגנטיים משתנים במהירות ושינויים אלו יוצרים, כפי שקובע חוק פאראדיי, שדות חשמליים חזקים שמאיצים את האלקטרונים והיונים של הפלזמה למהירויות גבוהות ויוצרים התפרצויות סולריות. בכוכבים קטנים עם מסה נמוכה ומהירות סיבוב גבוהה נוצרות התפרצויות סולריות חזקות במיוחד שעשויות להתפרש על אחוזים גדולים משטח פניו של הכוכב. ההאצה החזקה של החומר הטעון יוצרת קרינת בלימה ומחממת את החומר לטמפרטורות גבוהות שגורמות לפליטת קרינה בטווח רחב מאוד של אורכי גל. בעוד שבכוכבים דמויי שמש ההתפרצויות קטנות ביחס לגודל הכוכב והעלייה בקרינה היא קטנה ביחס לעוצמת ההארה של הכוכב, בכוכבים קטנים וקרים ההתפרצויות גדולות ביחס לגודל הכוכב והשינוי בקרינה ובעוצמת ההארה משמעותי הרבה יותר.

בכוכבים זוגיים שהמרחק בין בני הזוג קטן והשדות המגנטיים של בני הזוג משפיעים זה על זה, נוצרת תופעה דומה של התפרצויות סולריות בכוכבים גדולים יותר ומסיביים יותר. כוכבים משתנים אלה מסווגים כמשתני RS בכלבי ציד, אך בשל גודלם ועוצמת הארתם השינוי הוא קטן בהרבה. ישנם גם כוכבים דמויי שמש שנצפו בהם התפרצויות שמש חזקות פי 1,000 מאשר ההתפרצויות שעל פני השמש. המנגנון שיוצר התפרצויות מסוג זה אינו ידוע והועלתה השערה שבמקום בן זוג יש לכוכבים אלה כוכב לכת דמוי צדק שמקיף אותם במרחק קטן והמגנטוספירה שלו משפיעה על השדות המגנטיים של הכוכב. תצפיות של טלסקופ החלל קפלר בכוכבים אלה לא מצאו ראיות לקיומו של כוכב לכת כזה.

## כוכבי הבזק קרובים

חלק מהננסים האדומים הקרובים למערכת השמש הם כוכבי הבזק. ביניהם:

* פרוקסימה קנטאורי
* כוכב ברנרד
* וולף 359
* UV בלווייתן
* רוס 248

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **כוכב הבזק** בוויקישיתוף
* כוכב הבזק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# קטר דיזל

האינטרסיטי 125, רכבת הדיזל המהירה ביותר בממלכה המאוחדת נוסעת ב-200 קמ"ש
**קטר דיזל** הוא קטר רכבת בעל הנעה במנוע דיזל. לאורך השנים פותחו מספר סוגים של קטרי דיזל.

## קטרי דיזל בשימוש רכבת ישראל

בשנת 1952 נרכשו ראשוני קטרי הדיזל מתוצרת Societe Anglo-Franco-Belge הבלגית (מס' 101–103) והחל משנת 1954 ועד לסוף העשור נרכשו עוד 10 קטרי G12 מתוצרת ג'נרל מוטורס האמריקאית (מס' 104–113), 3 קטרי עיתוק F12L 614 מתוצרת חברת דויטץ הגרמנית (מס' 201–203) ו-18 קטרי עיתוק מתוצרת אסלינגן הגרמנית (מס' 211–228), כך שבשנת 1959 הוצאו אחרוני קטרי הקיטור משירות, כולל 5 קטרי קיטור שנלקחו שלל בסיני ב-1956.

בשנות ה-60 נרכשו עוד 13 קטרי G12 (מס' 114–126) ובמלחמת ששת הימים נלקחו שלל בסיני עוד ארבעה קטרי G12 (מס' 127–130), שלושה קטרי G16 (מס' 161–163) וקטר G8 (מס' 251), כולם מתוצרת ג'נרל מוטורס, שהיו שייכים לרכבת המצרית. הדגם G12, אותו בנתה חברת ג'נרל מוטורס במיוחד לצורך שימוש מחוץ לארצות הברית, היה נפוץ מאוד בעולם וניתן למוצאו עד היום בשרות חברות רכבות רבות, ביניהן במצרים, מקסיקו, מספר מדינות באמריקה הדרומית, אסיה ובאוסטרליה

בשנות ה-70 עם סלילת מסילת הדרום אל מפעלי הפוספטים בנגב, נרכשו 9 קטרי משא חזקים מדגם G26CW מתוצרת ג'נרל מוטורס (מס' 601–609).

בתקופה זו הוצאו משימוש קטרי העיתוק מתוצרת דויטץ.

בשנות ה-80 נרכשו עוד 6 קטרים מדגם G26CW-2 (מס' 610–615) וקטר יחיד מדגם GT26CW-2 (מס' 701) שנועד לגרירת רכבות הפחם מנמל אשדוד לתחנת הכוח רוטנברג באשקלון. כמו כן נרכש קטר יחיד מדגם T44/G22CW מתוצרת קאלמאר ורקסטד השוודית (מס' 131).

בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 הוחלט להוציא מהשירות חלק מהקטרים הישנים ולשם כך החלו לקנות קטרי דיזל מודרניים. החל מ-1998 נרכשו 8 קטרי משא מדגם JT 42CW (מס' 702–709) ו-10 קטרים מדגם JT42BW (מס' 731–740) המשמש לרכבות נוסעים ומשא, הקטרים הם מסדרת פרימה מתוצרת חברת אלסטום וכן 3 קטרי עיתוק מדגם GA-DE 900 AC (מס' 261–263, תחת השם Alstom), וקניה זו אפשרה להוציא משירות את כל הקטרים מתוצרת אסלינגן וכן את הקטרים מתוצרת בלגיה ואת הקטר מדגם G8. בשנים שלאחר מכן נקנו עוד 38 קטרים מהדגם JT42BW (מס' 741–778).

בעקבות הצפי לפתיחת מספר קווים חדשים, בשנת 2011 הוזמנו מחברת פוסלו 14 קטרי דיזל-חשמליים מדגם Euro 4000 ו-15 קטרים מדגם מתקדם (Euro 3200AC).

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **קטר דיזל** בוויקישיתוף
# סוורן (נהר)

סוורן
Severn|  |
| הנהר באזור תעלת בריסטול עם גשר סוורן ומעבר סוורן השני ברקע. |
|
מידע כללי |
|
אורך |
354 ק"מ |
|
ספיקה ממוצעת |
107 מ"ק לשנייה |
|
אגן ניקוז |
11,420 קמ"ר |
|
מוצא |
הרי קמבריה, ויילס |
|
יובלים | River Vyrnwy, River Perry, River Lyd, River Frome, River Salwarpe, River Carno, River Worfe, Afon Clywedog, River Chelt, Little Avon River, River Stour, River Tern, River Camlad, River Avon, River Leadon, River Teme, הורסבר ברוק  |
|
שפך |
תעלת בריסטול |
|
מדינות באגן הניקוז |
ויילס, אנגליה |
|  |
|
אגן הניקוז של נהר הסוורן |
|   |

**נהר הסוורן** (באנגלית: **River Severn**, בוולשית: **Afon Hafren**) הוא הנהר הארוך ביותר בממלכה המאוחדת, מוצאו בהרי קמבריה שבוויילס והוא נשפך לים בתעלת בריסטול. הנהר זורם ממערב ויילס לכיוון מזרח ודרום מזרח. הוא זורם לסירוגין באנגליה ובוויילס, כאשר חלקים ממנו אף מהווים את הגבול ביניהם.

סוורן, שאורכו 354 קילומטרים, הוא הנהר הארוך ביותר בממלכה המאוחדת והשני באורכו באיים הבריטים אחרי השאנון באירלנד. הוא עובר דרך שרוסברי, עמק איירונברידג', ווסטרשייר וגלוסטר.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סוורן** בוויקישיתוף
* סוורן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של הממלכה המאוחדת ובנושא נהרות ונחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# מסילת הרכבת ליברפול מנצ'סטר

מסילת הרכבת ליברפול מנצ'סטר|  |
|
מידע כללי |
|
מדינה |
הממלכה המאוחדת  |
|
עיר |
לנקשייר  |
|
מידע על ההקמה |
|
פתיחת הקו |
15 בספטמבר 1830  |
|
מידע על הקו |
|
אורך הקו |
50 ק"מ  |
|
רוחב המסילה |
1435 מ"מ  |
|   |

**מסילת הרכבת ליברפול - מנצ'סטר** (L&MR) הייתה מסילת הרכבת הבין-עירונית הראשונה בעולם. היא נפתחה ב-15 בספטמבר 1830 בין העיירות ליברפול ומנצ'סטר במחוז לנקשייר בצפון-מערב אנגליה. זו הייתה גם מסילת הברזל הראשונה שהסתמכה באופן בלעדי על קטרים המונעים בכוח קיטור (ללא תלות בסוסים); המסילה הראשונה שהייתה כפולה לחלוטין לכל אורכה; קו הרכבת הראשון שיש לו מערכת איתות אמיתית; הקו הראשון עם לוח זמנים מלא; והראשון לשנע דואר. המסילה תוכננה ונבנתה על ידי ג'ורג' סטיבנסון ואורכה היה 50 קילומטרים (31 מייל).

מסילת הרכבת נבנתה בעיקר כדי לאפשר הובלה מהירה יותר של חומרי גלם, מוצרים מוגמרים ונוסעים בין נמל ליברפול למפעלי הכותנה והמפעלים של מנצ'סטר והעיירות הסובבות אותה. רכבות הובלו על ידי קטרי קיטור של החברה בין שתי הערים, אם כי הותרו עגלות וקרונות פרטיים. הובלה בכבלים של רכבות משא בוצעה במורד מנהרת ה-Wapping באורך 1.26 מייל (2.03 ק"מ) שהייתה בעלת שיפוע תלול בדרך מצומת אדג' היל לרציף ליברפול.

קו הרכבת הצליח כלכלית, והשפיע על התפתחות מסילות הברזל ברחבי בריטניה בשנות ה-30 של המאה ה-19. מסילות ברזל באותו זמן פותחו על ידי חברות פרטיות למטרת רווח. הנסיעה ברכבת הייתה מהירה, זולה ויותר נוחה ביחס לחלופות (סוסים, או שיט באוניה) ולכן מסילות הברזל התפתחו במהירות. בין 1826 ל-1836 נפתחו מסילות באורך כולל של 378 מיילים. ב-1844 נפתחה המסילה South Eastern Railway שהגיעה עד דובר, והאורך הכולל של המסילות במדינה הגיע ל-2210 מיילים. ועד 1850 מחוזות רבים באנגליה קושרו זה לזה ואל לונדון הבירה.

בשנת 1845 נקלטה הרכבת על ידי שותפתה העסקית העיקרית, Grand Junction Railway (GJR), אשר בתורה אוחדה בשנה שלאחר מכן עם הרכבת של לונדון וברמינגהם ועם הרכבת של מנצ'סטר וברמינגהם כדי ליצור את חברת הרכבת לונדון וצפון-מערב שפעלה עד 1922.

## בניית המסילה וחנוכתה

בעת בניית מסילת סטוקטון ודרלינגטון הבחין סטיבנסון כי אף עליות מתונות במסילה מפחיתות במידה רבה את מהירות הרכבת. הוא הגיע למסקנה כי יש לתכנן מסילות רכבת כך שתהיינה מישוריות ככל האפשר. ידע זה הוא יישם בעת שעבד בבנית מסילת בולטון ולי וכן מסילת ליברפול ומנצ'סטר. לצורך השגת המטרה של מישוריות המסילה הוא תכנן שורה של סוללות, תעלות וגשרים בתוואי הדרך. בשנת 1829, לקראת סיום סלילת מסילת ליברפול ומנצ'סטר הכריזו מנהלי החברה על תחרות לבניית הקטרים בהם ייעשה שימוש במסילה זו. סטיבנסון עזר לבנו רוברט סטיבנסון לבנות לצורך התחרות את הקטר "רוקט", אשר גבר על תשעה מועמדים אחרים והפך לקטר הקיטור המפורסם ביותר בעולם.

ב-15 בספטמבר 1830 נפתחה לתנועה מסילת ליברפול - מנצ'סטר, בטקס רב-רושם בהשתתפות נכבדים רבים ובהם ראש ממשלת בריטניה, הדוכס מוולינגטון. על הטקס העיבה תאונת רכבת שבה נהרג חבר פרלמנט בריטי, ויליאם האסקיסון, כתוצאה מפגיעת הקטר "רוקט", אולם המסילה הייתה להצלחה מיידית ושמו של סטיבנסון יצא למרחוק.

## ראו גם

* המאה ה-19
* המהפכה התעשייתית השנייה
* היסטוריה של התרמודינמיקה

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מסילת הרכבת ליברפול מנצ'סטר** בוויקישיתוף
## הערות שוליים
# גונדולה

גונדולה|  |
| גונדוליירים משיטים גונדולות עם נוסעים, בתעלה הגדולה ליד גשר ריאלטו בוונציה. |
|
כללי |
|
סוג |
סירה גדולת ממדים |
|
גוף |
סירה שכל גופה פתוח לרווחה |
|
מטרות |
נופש, כלי התחבורה הנפוץ ביותר בוונציה. |
|
מקור |
איטליה |
|
תכונות נפוצות |
|
גודל |
סירה גדולת ממדים |
|
הנעה |
משוטים |
|
חומרים |
עץ |
|   |

גונדולות בתעלה הגדולה בוונציה.
**גונדולה** (באיטלקית: **Gondola**) היא סירה מסורתית צרה וארוכה עשויה עץ, המאפיינת את ונציה ומשמשת כאחד מכלי התחבורה הנפוצים ביותר בתעלותיה המלאות מים שאינן מאפשרות תנועה בכלי רכב יבשתיים. הגונדולה מונעת על ידי חתירה במשוט יחיד וארוך המחובר אל אחורי הסירה. לעיתים נמתחת מעל הגונדולה יריעת בד או פלסטיק המגנה על הנוסעים מפני חום, קור או גשם. חוק מסורתי בוונציה קובע כי על הגונדולות להיות צבועות בגווני שחור, ולרוב הן אכן צבועות בצבע זה.

## היסטוריה

זה מאות שנים שהגונדולה מהווה את אמצעי התחבורה הנפוץ ביותר בוונציה, והיא עודנה משמשת כיום כעין מעבורת או מונית (המינוח המקובל באיטלקית למונית-גונדולה הוא "traghetto"), בעיקר ככלי מעבר בין תעלות ורחובות שונים. במהלך המאה ה-18 היו בוונציה כמה אלפי גונדולות. נכון למאה ה-21 ישנן רק כמה מאות, שרובן מושכרות לתיירים וחלק קטן מהן בשימוש פרטי או משמשות כמונית שירות עבור תושבי ונציה. עד סביבות סוף המאה ה-19 היו הגונדולות נפוצות מאוד בוונציה, אולם מאז החל מספרן לרדת עקב שימוש בסירות מנוע. כיום שטים בגונדולה לעיתים קרובות לאו דווקא תושבי ונציה החפצים להגיע מנקודה מסוימת לאחרת אלא תיירים הרוצים להתרשם בדרך זו מיופיין של תעלות ונציה.

## גונדולייר

את הגונדולה משיט אדם שזהו עיסוקו הבלעדי - הגונדולייר. הגונדולייר עומד באחורי הסירה, דוחף ומושך את המשוט היחיד. מקצוע זה הוא באופן מסורתי מקצוע גברי, ולראשונה הוסמכה אישה לתפקיד זה בשנת 2010. פעמים רבות מבדר הגונדולייר את הנוסעים ושר להם שירים או סיפורים עממיים לפי קצב החתירה. שירים כגון אלו מכונים ברקרולה. מקצוע הגונדולייר הוא מקצוע נחשב מאוד, וקיים איגוד גונדוליירים. בגלל חשיבות המקצוע וייחוד הפעילות בוונציה, מחיר השייט בגונדולה גבוה.

לגונדוליירים קוד לבוש המבליט את נוכחותם, הכולל חולצת פסים עם פסים אופקיים שחורים-לבנים או אדומים-לבנים, מכנסיים כהים, נעליים שחורות נוחות לעמידה ממושכת על הסירה, כובע קש שטוח עם סרט צבעוני, אדום או כחול, בהתאם לסגנון ולרובע שבו פועל הגונדולייר.

## בנייה

בעבר הייתה מלאכת בניית הגונדולות אומנות קשה שעברה מדור לדור בתוך המשפחה. הבנייה ארכה מספר שבועות וכללה מספר שלבים, ביניהם חיתוך חומר הגלם, שיופו, צביעתו וגילופו. פעמים רבות גולף חרטום הגונדולה בצורות מיוחדות. כיום, עם התפתחות הטכנולוגיה, רבות מן הגונדולות כבר אינן מיוצרות ביד אלא בבתי חרושת, אולם ישנם עדיין בתי מלאכה הבונים גונדולות בצורה המסורתית.

## שימושים נוספים במונח

המונח "גונדולה" משמש גם לתיאור תאי נוסעים במערכות היסע אחרות, הנפוצים שבהם:

* מעלית גונדולה - סוג של רכבלים הכוללים קרונות הסעה הנקראים "גונדולות".
* תא הנוסעים בכדור פורח.
* במפציצים ישָנים, תאים ששימשו לאיש צוות (כמקלען או כוון הפצצה) ונתלו מתחת לגחון המטוס.
* התקן ההסעה בגשרים תלויים.

## ראו גם

* מונית נהר

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **גונדולות** בוויקישיתוף
* גונדולה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים