# לוח השנה הקופטי

**לוח השנה הקופטי**, הנקרא גם **לוח השנה האלכסנדרוני**, הוא לוח שנה ליטורגי המשמש את הכנסייה הקופטית האורתודוקסית ומשמש גם את האוכלוסייה החקלאית במצרים. הלוח שימש למטרות אזרחיות במצרים עד לאימוץ הלוח הגרגוריאני ב-11 בספטמבר 1875 (1 בחודש תחות 1592). לוח שנה זה מבוסס על לוח השנה המצרי העתיק. כדי למנוע את הסטייה המתהווה בלוח השנה המצרי העתיק (שהכיל רק 365 ימים בכל שנה, שנה אחר שנה, כך שעונות השנה זזו בערך יום אחד כל ארבע שנים), הונהגה רפורמה בלוח השנה המצרי העתיק בתקופת תלמי השלישי (צו קנופוס, בשנת 238 לפנה"ס), אשר כללה הוספת יום נוסף בכל שנה רביעית. עם זאת, הכהנים המצרים התנגדו לרפורמה זו, והיא אומצה רק בשנת 25 לפנה"ס, כאשר הקיסר הרומי אוגוסטוס הטיל את הצו על מצרים כלוח השנה הרשמי שלה (אם כי בתחילה, בין 25 לפנה"ס לשנת 5 לספירה, היא לא הייתה מסונכרנת עם היישום המקורי של הלוח היוליאני, שהוסיף בטעות יום נוסף בכל שנה שלישית עקב פרשנות שגויה של כלל השנה המעוברת). כדי להבדיל בינו לבין לוח השנה המצרי העתיק, שנשאר בשימוש על ידי כמה אסטרונומים עד ימי הביניים, לוח השנה המתוקן מכונה "לוח השנה הקופטי" או "לוח השנה האלכסנדרוני". השנים והחודשים שלו עולים בקנה אחד עם אלה של לוח השנה האתיופי, אך יש להם מספרים ושמות שונים.

בניגוד ללוח הגרגוריאני, הלוח הקופטי אינו מדלג על שנים מעוברות שלוש פעמים בכל 400 שנה, ולכן הוא נשאר מסונכרן עם הלוח היוליאני עם מחזור של שנה מעוברת בכל ארבע שנים.

## שנה קופטית

השנה הקופטית היא הרחבה של השנה האזרחית המצרית העתיקה, תוך שמירה על חלוקתה לשלוש העונות, ארבעה חודשים כל אחת. שלוש העונות מונצחות בתפילות מיוחדות בליטורגיה הקופטית. לוח השנה הזה עדיין נמצא בשימוש בכל רחבי מצרים על ידי חקלאים כדי לעקוב אחר העונות החקלאיות השונות.

בלוח השנה הקופטי יש 13 חודשים, 12 חודשים בני 30 ימים כל אחד וחודש אחד בן חמישה ימים (שישה ימים בשנים מעוברות) בסוף השנה. השנה המעוברת הקופטית פועלת לפי אותם כללים כמו לוח השנה היוליאני, כך שלחודש הנוסף יש תמיד שישה ימים בשנה לפני שנה מעוברת יוליאנית.

השנה מתחילה בחג ניירוז , היום הראשון של חודש תחות, שהוא החודש הראשון של השנה המצרית. בשנים 1900 עד 2099 הוא חופף ל-11 בספטמבר (או 12 בספטמבר לפני שנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני, ובכל שנה, הוא חופף ל-29 באוגוסט (או 30 באוגוסט לפני שנה מעוברת) בלוח היוליאני. השנים הקופטיות נספרות משנת 284 לספירה, השנה בה הפך דיוקלטיאנוס לקיסר רומי, ששלטונו התאפיין בעינויים והוצאות המוניות להורג של נוצרים, במיוחד במצרים. לפיכך, השנה הקופטית מזוהה על ידי הקיצור .A.M (ראשי תיבות של "Anno Martyrum" ). היום הראשון בשנה הראשונה של הספירה הקופטית הוא 29 באוגוסט 284 בלוח השנה היוליאני. כדי לחשב את מספר השנה הקופטית, יש לחסר ממספר השנה הלועזית 283 שנים (מספטמבר עד דצמבר) או 284 (מינואר עד אוגוסט). מניין השנים בלוח העברי הוא כמעט תמיד 4,044 יותר מהקופטי, כי הנירוז תמיד חל בחודש אלול (ואז לזמן קצר ההפרש 4,043) או בתחילת חודש תשרי (ואז לכמה ימים ההפרש 4,045).

חג הפסחא מחושב לפי הלוח היוליאני בשילוב עם המחזור הלא מתוקן של המחזור המטוני בן 19 השנים.

## תאריך חג המולד

חג המולד הקופטי נחגג בתאריך שלוח השנה היוליאני מציין כ-25 בדצמבר, תאריך שחופף כיום עם 7 בינואר בלוח הגרגוריאני הנפוץ יותר (התאריך שבו חג המולד נחגג במדינות אורתודוקסיות מזרחיות רבות כגון רוסיה). מולד ישו ב-25 בדצמבר נטען מוקדם מאוד על ידי היפוליטוס מרומא (170–236) בפירושו לדניאל 4‏:23 – "ביאתו הראשונה של אדוננו, אשר בבשר, שבו נולד בבית לחם, התרחשה שמונה ימים לפני חודש ינואר, יום רביעי, בשנת ארבעים ושתיים למלכות אוגוסטוס, 5,500 שנים מאדם". מקור מוקדם נוסף מגיע מתיאופילוס, בישוף קיסריה (115–181) – "עלינו לחגוג את יום הולדתו של אדוננו ב-25 בדצמבר." עם זאת, רק בשנת 367 החל 25 בדצמבר להיות מקובל בכל העולם. לפני כן, הכנסייה המזרחית שמרה על 6 בינואר. יוחנן כריסוסטומוס, בדרשה שביצע באנטיוכיה בשנת 387, מספר כיצד הובא התאריך הנכון של המולד למזרח עשר שנים קודם לכן. 25 במרץ נחשב ליום השנה לבריאה עצמה, ליום הראשון בשנה בלוח היוליאני של ימי הביניים ולנקודת השוויון האביבית. בהתחשב בכך שמאמינים שישו נולד ב-25 בדצמבר, 25 במרץ נחשב ליום בו אימו של ישו הרתה, ונחגג כ"חג הבשורה".

ייתכן שהיו שיקולים מעשיים יותר לבחירה ב-25 בדצמבר. הבחירה עזרה להחליף את החגיגות הפגאניות הפופולריות סביב נקודת ההיפוך החורפית בחג נוצרי חשוב. בשנת 274 לספירה, הקיסר אורליאנוס הכריז על חג אזרחי ב-25 בדצמבר כדי לחגוג את האל סול אינוויקטוס. בנוסף, יש צורך בפסטיבלים משמחים באותה תקופה של השנה כדי להילחם באפלולית הטבעית של העונה (בחצי הכדור הצפוני).

עד המאה ה-16, 25 בדצמבר חפף עם 29 בכיחך בלוח השנה הקופטי. עם זאת, עם כניסתו של הלוח הגרגוריאני בשנת 1582, התאריך 25 בדצמבר הוזז עשרה ימים אחורה בהשוואה ללוח השנה היוליאני והקופטי. בנוסף, הלוח הגרגוריאני מקזז שלושה ימים מעוברים בכל 400 שנה כדי להתאים את עצמו לאורכה של שנת שמש. כתוצאה מכך, חג המולד הקופטי מתקדם ביום בכל פעם שהלוח הגרגוריאני מוריד יום מעובר (שנים 1700, 1800 ו-1900 לספירה). זו הסיבה לכך שלוחות השנה העתיקים (המשתמשים בלוחות היוליאני והקופטי) חוגגים את חג המולד ב-7 בינואר, 13 ימים אחרי לוחות השנה החדשים (המשתמשים בלוח הגרגוריאני), החוגגים את חג המולד ב-25 בדצמבר. משנת 2101 לספירה, חג המולד הקופטי יהיה בתאריך הגרגוריאני 8 בינואר.

## תאריך חג הפסחא

ועידת ניקיאה הראשונה (325) שלחה מכתב לכנסיית אלכסנדריה שבו נכתב "כל אחינו לדת במזרח אשר נהגו בעבר במנהג היהודים, יחגגו מעתה את החג הקדוש ביותר פסחא באותו הזמן עם הרומאים ועצמכם וכל אלה שקיימו את חג הפסחא מראשיתו."

בוועידת ניקיאה, הפטריארך של אלכסנדריה קיבל את התפקיד לקבוע את תאריכי חג הפסחא ולהכריז על כך לשאר הכנסיות הנוצריות. הכללים לקביעה מתי יחול חג הפסחא מורכבים, אך הוא נחגג ביום ראשון הראשון לאחר ירח מלא המתרחש לאחר יום השוויון האביבי, שחל ב-21 במרץ או אחריו באלכסנדריה. כאשר יוליוס קיסר שינה את לוח השנה, הוא קבע את יום השוויון האביבי באופן נומינלי ב-25 במרץ, אך הרעיון ננטש זמן קצר לאחר ועידת ניקאה.

בין הכנסייה הקתולית לכנסייה האורתודוקסית ישנם הבדלים בתאריכים לחגים השונים. בשנים האחרונות היו מספר ניסיונות לאחד את התאריכים. אורתודוקסים מזרחיים משתמשים בלוח השנה היוליאני בעוד שהקתולים משתמשים בלוח הגרגוריאני. האפיפיור תאודורוס השני, האפיפיור הקופטי, והאפיפיור פרנציסקוס, האפיפיור הקתולי, הסכימו להצעה לחגוג את חג הפסחא באותו יום. האפיפיור תאודורוס הציע לחגוג את חג הפסחא ביום ראשון השני של אפריל.

## חודשים קופטיים

הטבלה הבאה מתייחסת לתאריכים עבור שנים יוליאניות שאינן מכילות 29 בפברואר. שנים כאלה מגיעות לאחר יום מעובר בסוף השנה הקופטית הקודמת.

| מספר | שם | לוח השנה האתיופי | תאריכים בלוח השנה היוליאני | תאריכים בלוח השנה הגרגוריאני (1900–2099) | עונה | מקור השם בקופטית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **הניב הבוחיירי** | **הניב הצעידי** | **תעתיק לאנגלית** | **תעתיק לעברית במכתבי יב** | **תעתיק בורנשטיין** | **תעתיק לעברית בגניזת קהיר** | **הגייה בערבית** |
| 1 | Ⲑⲱⲟⲩⲧ | Ⲑⲟⲟⲩⲧ | Thout  | תחות | תחות | תות | توت Tūt | Mäskäräm (መስከረም) | 29 באוגוסט – 27 בספטמבר | 11 בספטמבר – 10 באוקטובר | Akhet ; אכחת (עונת הצפת הנילוס) | שם החודש מגיע מתחות, אל החוכמה, הכתיבה, המדע, השירה והקסם במיתולוגיה המצרית. |
| 2 | Ⲡⲁⲟⲡⲓ | Ⲡⲁⲱⲡⲉ | Paopi  | פאפי | פאופי | באבה | بابه Bābah | Ṭəqəmt(i) (ጥቅምት) | 28 בספטמבר – 27 באוקטובר | 11 באוקטובר – 9 בנובמבר | משמעות שם החודש היא "של אופט", פסטיבל אופט נחגג בחודש זה. |
| 3 | Ⲁⲑⲱⲣ | Ϩⲁⲑⲱⲣ | Hathor שימוש בתבנית אנ עבור "Hathor" בשפה en כאשר הערך חתחור כבר קיים | חתחור | חתחור | התור | هاتور Hātūr | Ḫədar (ኅዳር) | 28 באוקטובר – 26 בנובמבר | 10 בנובמבר – 9 בדצמבר | שם החודש מגיע מחתחור, אלת היופי, האהבה, המוזיקה והמלחמה במיתולוגיה המצרית. |
| 4 | Ⲭⲟⲓⲁⲕ | Ⲕⲟⲓⲁϩⲕ | Koiak  | כיחך | חויק | כיהך | كياك Kyak | Taḫśaś (ታኅሣሥ) | 27 בנובמבר – 26 בדצמבר | 10 בדצמבר – 8 בינואר | שם החודש מגיע מהביטוי המצרי "Soul upon Soul", אחד משמותיו של אפיס. |
| 5 | Ⲧⲱⲃⲓ | Ⲧⲱⲃⲉ | Tobi  | תעבי | טיבי | טובי | طوبه Ṭūbah | Ṭərr(i) (ጥር) | 27 בדצמבר – 25 בינואר | 9 בינואר – 7 בפברואר | Proyet ; פרויט (עונת הצמיחה) | שם החודש מגיע מ-"Amso Khem", אחת הצורות של האל המצרי העתיק אמון. |
| 6 | Ⲙⲉϣⲓⲣ | Ⲙϣⲓⲣ | Meshir  | מחיר | מכיר | אמשיר | أمشير ʾAmshīr | Yäkatit (Tn. Läkatit) (የካቲት) | 26 בינואר – 24 בפברואר | 8 בפברואר – 9 במרץ | שם החודש מגיע מ"משיר", האל המצרי הקדום, גאון הרוח. |
| 7 | Ⲡⲁⲣⲉⲙϩⲁⲧ | Ⲡⲁⲣⲙϩⲟⲧⲡ | Paremhat  | פמנחתף | פמנות | ברמהאת | برمهات Baramhāt | Mägabit (መጋቢት) | 25 בפברואר – 26 במרץ | 10 במרץ – 8 באפריל | שם החודש מגיע מהשם המצרי הקדום "חודש אמנחותפ הראשון", אשר הואדר כאל בסוף שלטונו בסביבות 1500 לפני הספירה. |
| 8 | Ⲫⲁⲣⲙⲟⲩⲑⲓ | Ⲡⲁⲣⲙⲟⲩⲧⲉ | Parmouti  | פרמותי | פרמותי | ברמודה | برموده Baramūdah | Miyazya (ሚያዝያ) | 27 במרץ – 25 באפריל | 9 באפריל – 8 במאי | שם החודש נגזר מ"רננוטת", אלת הדגן, הענבים, והיבול במיתולוגיה המצרית. |
| 9 | Ⲡⲁϣⲟⲛⲥ | Ⲡⲁϣⲟⲛⲥ | Pashons  | פחנס | פחנס | בשנס | بشنس Bashans | Gənbo (t) (ግንቦት) | 26 באפריל – 25 במאי | 9 במאי – 7 ביוני | Shomu; שמו (עונת הקציר) | שם החודש מגיע מח'ונסו, אל הירח המצרי בתקופת מצרים העתיקה. |
| 10 | Ⲡⲁⲱⲛⲓ | Ⲡⲁⲱⲛⲉ | Paoni  | פאוני | פאני | באונה | بأونه Baʾūnah | Säne (ሰኔ) | 26 במאי – 24 ביוני | 8 ביוני – 7 ביולי | שם החודש מגיע משמו המצרי המקורי "החודש של פסטיבל העמק" בהקשר לחגיגה השנתית של תבאי. |
| 11 | Ⲉⲡⲓⲡ | Ⲉⲡⲏⲡ | Epip  | אפף | אפיפי | אביב | أبيب ʾAbīb | Ḥamle (ሐምሌ) | 25 ביוני – 24 ביולי | 8 ביולי – 6 באוגוסט | משמעות השם לא ידועה. |
| 12 | Ⲙⲉⲥⲱⲣⲓ | Ⲙⲉⲥⲱⲣⲏ | Mesori  | מסורע | מסורע | מסרי | مسرا Mesra | Nähase (ነሐሴ) | 25 ביולי – 23 באוגוסט | 7 באוגוסט – 5 בספטמבר | שם החודש מגיע מלידתו של רע. |
| 13 | Ⲡⲓⲕⲟⲩϫⲓ ⲛ̀ⲁ̀ⲃⲟⲧ | Ⲉⲡⲁⲅⲟⲙⲉⲛⲁⲓ | Pi Kogi Enavot  |  |  | נסי | نسيئ Nasīʾ | Ṗagʷəmen/Ṗagume (ጳጐሜን/ጳጉሜ) | 24 באוגוסט – 28 באוגוסט | 6–10 בספטמבר | בניב הבוחיירי: "החודש הקטן"; בניב הצעידי: "להביא". |

## ראו גם

* לוח השנה האתיופי

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **לוח השנה הקופטי** בוויקישיתוף
* לוח השנה הקופטי של המרטירים
* לוח השנה הקופטי, על ידי Bishoy K. R. Dawood
* לוח השנה המצרי העתיק ולוח השנה הקופטי

## הערות שוליים