Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# שעון בן 12 שעות

שעון אנלוגי בן 12 שעות
**שעון בן 12 שעות** הוא מוסכמת זמן שבה 24 שעות היממה נחלקות לשתי יחידות זמן:

* **AM** (קיצור של הביטוי הלטיני Ante meridiem – "לפני חצות היום"), במילים אחרות, לפני 12 בצהריים (התחלת יחידת זמן זו היא בחצות הלילה).
* **PM** (‏Post meridiem – לאחר חצות היום), במילים אחרות, אחרי 12 בצהריים.

כל יחידה מורכבת מ־12 שעות שמספרם הוא 12 (המשמש גם כ־0), 1, 2, 3, 4, 5, 6 ,7 ,8, 9, 10, ו־11. מחזור השעון בן 24 השעות, מתחיל ב־12 בלילה (לפעמים נכתב כ־12 a.m), ממשיך ל־12 בצהרים (לפעמים נכתב כ־12 p.m), ומסתיים עד 12 בלילה בסוף היום.

שעון 12 השעות פותח מאמצע האלף השני לפנה"ס, עד המאה ה־16 לספירה.

 ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# צהריים

מנוחת צהריים
**צָהֳרַיִם** (בכתיב מלא **צוהריים**, נהגה כ"צוֹהוֹרַיִים", או כ"צָהוֹרַיִם" לפי ההגייה הספרדית) הוא פרק זמן המציין את אמצע היום. הוא בא אחרי הבוקר ולפני הערב. הזמנים שביניהם נקראים לעיתים "לפני צהריים" ו"אחרי צהריים". הצהריים מוגדרים כזמן שבו השמש נמצאת בנקודה הגבוהה ביותר בשמיים. במקומות שונים בעולם נהוג לכנות בכינוי "צהריים" גם פרקי זמן שונים סביב שעה זו. בישראל, שעת הצהריים לפי שעון חורף היא בערך 11:40 (12:40 בשעון קיץ). השעות שלאחר שעות הצהריים נקראות אחר הצהריים.

הצהריים נחשבים לאמצע היום, ורוב האנשים נמצאים בשעה זו בשיא פעילותם. עם זאת, אנשים רבים נוהגים לנוח בשעות האלו.

בצהריים נוהגים לאכול ארוחת צהריים ויש שגם ישנים שנת צהריים (מכונה בסלנג 'שְנַ"צ').

קיימת מסגרת חינוך הנקראת "צהרון" ובה מטפלים בילדים משעת הסיום בגני ילדים ובתי ספר עד לשובם של ההורים לביתם.

## ביהדות

 ערך מורחב – **חצות היום (הלכה)**

אחר הצהריים נוהגים היהודים להתפלל תפילת מנחה. התפילה רמוזה בחומש בראשית, בפסוק: "ויצא יצחק לשוח בשדה לפנות ערב" המרמז לפי חז"ל על תפילת מנחה, וכן בתהילים בפסוק "עֶרֶב וָבֹקֶר וְצָהֳרַיִם אָשִׂיחָה וְאֶהֱמֶה וַיִּשְׁמַע קוֹלִי", המרמז לדבריהם על שלוש התפילות שחרית בבוקר, מנחה בצהריים וערבית בערב. זמן תחילת תפילת מנחה הוא ממחצית השעה אחרי חצות היום, והיא נקראת במקורות צהריים.

אמנם לדברי הרמב"ן זמן הצהריים כולל את השעתיים הזמניות הבאות תכף לפני חצות היום. כך כותב הוא בעניין זה:

”ואחר הבקר יקרא העת צהרים, כמו שנאמר (מלכים א יח כו): "מהבקר ועד הצהרים", והן שתי השעות החמישית והשישית, והוא מלשון (בראשית ו טז): "צוהר תעשה לתיבה", כענין זוהר, ויזכיר בהן לשון רבים בעבור שהן שתים, והנה הם שני צהרים; או מפני שיצהירו כל הצדדין, כי בבקר האור במזרח ובערב הוא במערב ובאמצע היום בגובה הרקיע מאיר לכל הצדדין.” (פירוש הרמב"ן על ספר שמות, פרק י"ב, פסוק ו')

## בתרבות הפופולרית

שירו של אברהם חלפי, "צער לך", מתחיל בשורות הבאות:

>
> צער לך וצער לי
> על כך מעידות העיניים
> בואי אישה, ביום זה אוילי
> לארוחת צעריים
>
>
>
> — אברהם חלפי
>

בכך, חלפי השתמש במילה "צעריים" כמעיין הומופון למילה "צהריים". (זהו לא הומופון אמיתי, כיוון שאת "צהריים" יש לבטא, כאמור, כ"צוֹהוֹרַיִים").

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים
# יממה כוכבית

איור הממחיש את ההבדלים שבין היממה השמשית ליממה הכוכבית. בנקודה (1) השמש בצהריים במצהר של כדור הארץ. בנקודה (2) כדור הארץ השלים סיבוב מלא ביחס לאותה נקודה באופק. (אך לא ביחס לשמש). בנקודה (3) משלים כדור הארץ סיבוב שלם ביחס לשמש והשמש שוב תופיע במצהר כדור הארץ.
**יממה כוכבית** (יממה סדרלית) הוא פרק הזמן שבמהלכו כדור הארץ עושה סיבוב מלא סביב צירו (360°) ומגיע לאותו מצב ביחס לכוכבים.

יממה כוכבית אורכת 23 שעות, 56 דקות ו-4 שניות.

את מדידת היממה הכוכבית ניתן לבצע על ידי מדידת פרק הזמן שבין ההופעה של כוכב מסוים בנקודה מסוימת בכיפת השמים בשני ימים עוקבים.

היממה בת 24 שעות בדיוק בה רגילים להשתמש היא פרק הזמן שבו משלים כדור הארץ סיבוב שלם על צירו - ביחס לשמש. ונקראת יממה שמשית.

## היממה הכוכבית והשמשית

כדור הארץ משלים הקפה מלאה סביב צירו (360°) אחת ל-23 שעות 56 דקות ו-4 שניות.

היות שבאותו זמן כדור הארץ גם ממשיך בתנועתו להקפת השמש, הוא נזקק ל-4 דקות נוספות על מנת לשוב לאותה הנקודה בדיוק ביחס לשמש, שהוא בעצם סיבוב של כ-361°. 4 הדקות הללו משלימים את היממה השמשית ל-24 שעות בדיוק.

היממה בת 24 שעות בדיוק בה רגילים להשתמש נקראת "היממה השמשית הממוצעת" והיא מבטאת את סיבוב של כדור הארץ על צירו ביחס לשמש משום שלשמש השפעה אקוטית על כדור הארץ.

## השפעה על מופעי השמש והכוכבים

הפער בין היממה הכוכבית ליממה השמשית של כ-4 דקות מדי יום, יוצרת שינוי מעגלי ביחס שבין מופע הכוכבים והשמש בכיפת השמים. לדוגמה: אם היום נצפה ברגולוס במצהר בשעה כל שהיא מחר בשעה זו הוא יראה במיקום מעט שונה משום שהשעה היא ביחס ליממה השמשית ומאתמול קיים ביניהם פער של 4 דקות. כמו כן מיקום הכוכב בשמים ביחס לשמש ישתנה בעקבות פער ההקיף של כדור הארץ על צירו ביחס לשמש והכוכבים. שינוים אלו ישובו ויתאפסו אחת לשנה על פי מעגליות מסלול כדור הארץ סביב השמש.

בדומה לכך הפער בין היממה השמשית ליממה השמשית הממוצעת יוצר שינויים מעגליים במופע השמש בכיפת השנים הנקרא אנלמה.

## ראו גם

* יממה
* יממה שמשית
* סיבוב כדור הארץ

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **יממה כוכבית** בוויקישיתוף
* יממה כוכבית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# האזור הטרופי

האזור הטרופי על פני כדור הארץ
חוף טרופי בפיליפינים
נהר טרופי בדרום הודו
**האזור הטרופי** הוא אזור גאוגרפי מוגדר בין חוג הסרטן (23.5° צפון) וחוג הגדי (23.5° דרום). באזור זה שורר אקלים טרופי, אקלים חם ורטוב, בעל טמפרטורה גבוהה וכמות המשקעים הרבה ביותר על פני כדור הארץ.

## סוגי האקלים הטרופי

על פי שיטת קפן, קיימים שלושה סוגי אקלים טרופי:

* אקלים משווני טרופי (יער גשם) (Af)
* אקלים מונסון טרופי (Am)
* אקלים סוואנה טרופי, רטוב ויבש (Aw/As)

## מאפייני האזור הטרופי

האזור הטרופי מאופיין בכמות משקעים גדולה במיוחד ואין עונת חורף, גשמים הנקראים "גשמי עלייה", טמפרטורה ממוצעת של לפחות 18°c בכל חודשי השנה, אם לא יותר, קרינת השמש גבוהה (בצהרים השמש נמצאת בזווית של 90°, אז היא קופחת בעוצמה מרבית) ולכן קיימת התאדות רבה היוצרת לחות סופות גשם קונבקטיביות יומיות. לחץ האוויר באזור זה נמוך במשך רוב השנה והוא נתון תחת שקע משווני כתוצאה מאזור ההתכנסות הבין-טרופי (Inter tropical convergence zone, או ITCZ).

## צמחיית האזור הטרופי

בכל אזור טרופי יש סוג שונה של צמחייה:

* באזור הטרופי המשווני והלח הצמחייה האופיינית היא יערות עד נפוצים.
* באזור הטרופי המונסוני קיימת צמחייה טבעית: היערות באזור פחות צפופים בהשוואה ליערות העד.
* באזור הטרופי עם העונה הקרירה והשחונה קיימת צמחייה הנקראת בשם "סוואנה" - צמחייה המורכבת מעצים ועשב גבוה וצפוף לרוב בגווני קש, חום כתום וחול.

## גלריה

* דגים בביצה מוצפת בברזיל
* נוף של טפואי בוונצואלה
* עץ שיטה בסרנגטי
* נוף מיער האמזונאס

## קישורים חיצוניים
# Deep Space Climate Observatory

מצפה האקלים בחלל העמוק
התמונה הראשונה של DSCOVR שפורסמה על ידי נאס"א מראה את יבשת אמריקה ממרחק של מיליון וחצי קילומטר.
**Deep Space Climate Observatory** ‏(**DSCOVR**, **מצפה האקלים בחלל העמוק**, לשעבר נודע גם כ-**Triana**, ובאופן לא רשמי גם כ-**GoreSat**‏) הוא טלסקופ ולוויין מזג אוויר של מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי בארצות הברית. הלוויין שוגר מכף קנוורל ב-11 בפברואר 2015 על גבי טיל פאלקון 9 של חברת SpaceX.

DSCOVR פותח במקור על ידי נאס"א, על פי הצעתו של סגן הנשיא אל גור ב-1998, לצורך תצפית על כדור הארץ. הוא ממוקם בנקודת לגראנז' L1 בין השמש לכדור הארץ, במרחק של כמיליון וחצי קילומטר מכדור הארץ. הוא מפקח על השינויים ברוח השמש, מספק אזהרה מוקדמת על סערות מגנטיות מסוג coronal mass ejection ובוחן תופעות על פני כדור הארץ, כולל שינויים בשכבת האוזון, אבק, אפר געשי, גובה עננים, כיסוי צמחייה ואקלים. במיקום בו הוא נמצא הוא צופה באופן קבוע על השמש וצידו המואר של כדור הארץ. הלוויין מקיף את נקודת L1 בין השמש לארץ כל שישה חודשים, ובכך נעה הזווית בין הלוויין, כדור הארץ והשמש בין 4 ל-15 מעלות. הוא מצלם את כדור הארץ במלואו בערך כל שעתיים, ומסוגל לעבד את התמונות מהר מכל לוויין תצפית אחר.

DSCOVR התחיל לחוג מסביב ל-L1 ב-8 ביוני 2015, לאחר כ-100 ימים מאז שיגורו. אחרי שהחללית הגיעה ליעדה והחלה את פעילותה, החלה נאס"א להציג תמונות בזמן אמת של כדור הארץ דרך האינטרנט.

לאחר ש-DSCOVR נשלח ליעדו, השלב השני של המשגר הושאר במסלול כפסולת חלל כדי לנצל את מרב הדלק בהגעה למסלול. בינואר 2022 פורסם כי ההערכה היא שהוא יתנגש בירח בתחילת מרץ 2022 במהירות של 2.58 קילומטר לשנייה., אולם הסתבר שזה לא השלב השני של שיגור זה אלא שלב שני של שיגור צ'אנג-אה 5 T1

מיקום נקודת לגראנז' L1 בין כדור הארץ לשמש, בה ממוקם DSCOVR
## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **Deep Space Climate Observatory** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של Deep Space Climate Observatory (באנגלית)
* הגרדיאן, טלסקופ חדש מחדד את המבט האנושי על כדור הארץ, באתר הארץ, 21 ביולי 2015
* אבי בליזובסקי, ‏נאס"א צילמה את הצד המרוחק של הירח מואר כולו ומסתיר את כדור הארץ, באתר "הידען", ‏8 באוגוסט 2015

## הערות שוליים

אנימציה של תמונות שצילם DSCOVR, בהן נראה צידו המרוחק של הירח כשהוא חולף על פני כדור הארץ
# שנה טרופית

**שנה טרופית** (מיוונית: τρόπος – סיבוב, מחזור) היא פרק הזמן שעובר משעה שהשמש נצפית בנקודה מסוימת על-פני מסלולה האופקי בשמי כדור הארץ, ועד שנצפית שוב באותה נקודה בדיוק. פרק הזמן הזה מקביל פחות-או-יותר לחילופי ארבע עונות השנה (באזורים הממוזגים של כדור הארץ), ולשנה אחת בלוחות השנה המבוססים על השמש. משכה של שנה טרופית כיום עומד על 365.2421875 ימים (כלומר – 365 ימים, 5 שעות, 48 דקות ו-45 שניות), משכה של השנה הטרופית משתנה עם הזמן וכל 100 שנה מתקצר אורך השנה בכ-0.000013 יום (1.123 שניות), כך שבשנת 1500 למשל אורך השנה היה 365.242254 יום. השינויים נובעים מהשתנות מהירות הסיבוב הצירי הארצי, השתנות הנובעת מהשפעות הכבידה של גרמי שמיים הסמוכים לכדור הארץ.

התנועה כביכול של השמש על-פני מסלול אופקי בשמיים נובעת למעשה משתי תכונות של כדור הארץ:

1. כדור הארץ נע בתנועה מחזורית סביב השמש.
2. ציר הסיבוב של כדור הארץ סביב עצמו נוטה בזווית של 23.43629° יחסית למישור סיבוב כדור הארץ סביב השמש, מישור המילקה.

תוצאת שתי התכונות האלה היא, שלמתבונן מכדור הארץ, נראה כי השמש נמצאת בכל יום בגובה שונה בשמיים. טווח השינוי הוא 23.43629° כפול 2, כלומר 46.87258°.

באזור קו המשווה השמש נעה מטה-מעלה בשמיים ועוברת פעמיים בשנה בזניט.

## מדידת אורך השנה הטרופית

במצרים העתיקה התקיים לוח שנה שהיה מבוסס על אורך שנה בן 365 ימים. במאה ה-3 לפנה"ס תוקן לוח השנה על ידי המלך תלמי השלישי כדי שיתאים לאורך שנה בן 365.25 ימים. מכאן ברור שכבר בתקופת המלך תלמי היה ידוע שאורך השנה הטרופית קרוב יותר ל-365.25 מאשר ל-365 ימים, אולם בהחלט ייתכן שמידע זה היה ידוע עוד קודם ושינוי הלוח התעכב. ביוון העתיקה שינה מטון את לוח השנה האטי ממחזור של 8 שנים למחזור של 19 שנים כדי להגיע להתאמה טובה יותר עם מחזורי הירח. מחזור ה-8 שנים התבסס על אורך שנה טרופית של 365.25 ימים, ומחזור ה-19 שנה התבסס על שנה ארוכה יותר בת 365.263 ימים. מכיוון שמטרת לוחות אלו הייתה להתאים בין שנות השמש לחודשי הירח לא ניתן לדעת את אורך השנה הטרופית המדויק ביותר שהיה ידוע לחכמי אתונה, אולם ברור שהיה בסביבות 365.25 ימים.

קביעה מדויקת של אורך השנה הטרופית התבצעה על ידי היפרכוס, במאה ה-2 לפנה"ס, הודות להצטברות של רישומים על-פני מאות שנים של זמני ההיפוך ושיפור במכשירי המדידה. תלמי, במאה ה-2 לספירה, מביא בספרו אלמגסט בשם היפרכוס, שאורך השנה הטרופית היא WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 שהם 365.246667 ימים. היפרכוס השווה בין זמן ההיפוך הקיצי שחזה אריסטרכוס מסאמוס, בשנת 280 לפנה"ס, לתצפית שלו של זמן ההיפוך הקיצי משנת 135 לפנה"ס. הוא מצא שהתקופה בין שתי נקודות הקיצון הייתה קצרה ב-12 שעות מ-365.25 ימים לשנה עבור 145 שנה, או ביממה שלמה עבור 300 שנה. תלמי עצמו חישב את אורך השנה הטרופית על-פי זמן שוויון סתוי שהוא צפה בשנת 139 לספירה וזמן שוויון שרשם היפרכוס בשנת 147 לפנה"ס, כמו גם על זמן שוויון אביבי שלו משנת 140 לספירה לעומת זמן שוויון אביבי של היפרכוס משנת 146 לפנה"ס. תלמי גם אישש את חישוביו בהתבסס על תצפית של מטון. מדענים מודרניים העלו השערות שונות לגבי השאלה מדוע תלמי לא הצליח להגיע לתוצאות מדויקות יותר מהיפרכוס, אף על פי שהיו בידיו תצפיות משנים רחוקות יותר זו מזו. היו שטענו שתלמי זייף את תצפיותיו ואחרים טענו שתלמי התקשה לברור בין תוצאות נכונות לתצפיות שגויות. פדרסון מייחס את אי הדיוק במדידת אורך השנה לאי דיוק במכשירי המדידה והעדר פיצוי על שבירה של האור.

## ראו גם

* שנה סידרית
* לוח השנה של המאיה

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **שנה טרופית** בוויקישיתוף
* הערך "השנה והשנה הטרופית", באתר אסטרופדיה

## הערות שוליים
# מרידיאן

המרידיאן הראשי במצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ'
**מִצְהָר** או "קו אורך" או **מרידיאן** (באנגלית: **Meridian**) הוא קו דמיוני הנמתח על פני כדור הארץ מהקוטב הצפוני לקוטב הדרומי, ומקשר את כל הנקודות שיש להן אותו אורך גאוגרפי. מיקום נקודה על המרידיאן נקבע לפי הרוחב הגאוגרפי שלה. כל מרידיאן ניצב לקווי הרוחב בנקודת המפגש שלהם. כל המרידיאנים שווים באורכם, שהוא חצי מהיקף כדור הארץ (בין הקטבים).

המרידיאן העובר דרך מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ', בסמוך לעיר לונדון, הוגדר כקו האורך אפס, או המרידיאן הראשי. המרידיאן בצידו השני של כדור הארץ הוא אפוא 180 מעלות. קו התאריך הבינלאומי עובר פחות או יותר לאורך המרידיאן של 180 המעלות. האזור ממערב לגריניץ' מכונה חצי הכדור המערבי וממזרח לגריניץ' – חצי הכדור המזרחי.

מקור המונח "מרידיאן" במילה הלטינית meridies, שפירושה "אמצע היום". השמש חוצה במסלולה כל מרידיאן נתון באמצעו בחצות היום בין הזריחה לשקיעה. מקובל לפעמים לתרגם את המונח לעברית כ**מִצְהָר** או **קו-צהריים**.

## ראו גם

* אורך גאוגרפי
* רוחב גאוגרפי

## קישורים חיצוניים

* מרידיאן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# קו המשווה השמימי

קו המשווה השמימי נראה בנטייה של כ-23.5 מעלות מן האנך למישור המלקה.
**קו המשווה השמימי** הוא מעגל גדול דמיוני על גבי כיפת השמיים, הנמשך מקו המשווה הארצי אל החלל, במאונך לציר הסיבוב של כדור הארץ. עבור צופה הנמצא בקו המשווה של כדור הארץ, עולה קו המשווה השמימי מהמזרח, במאונך לאופק, עובר דרך הזניט וחותך את האופק המערבי במאונך לו. ככל שצופה ינוע מקו המשווה צפונה, יתקרב קו המשווה השמיימי לאופק הדרומי ויתאחד עם האופק בקוטב הצפוני.

בגובה של כ-36,000 ק"מ מעל לכדור הארץ נמצאת רצועת הלוויינים הגיאוסטציונריים.

עצמים אסטרונומיים הנמצאים על קו המשווה השמימי ניתנים לצפייה מכל רחבי כדור הארץ ויראו במיטבם בקרבה לקו המשווה, קו המשווה השמימי עובר דרך קבוצות הכוכבים הבאות:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * דגים
* לווייתן
* שור
* ארידנוס
* אוריון
 | * חד-קרן
* כלב קטן
* נחש מים
* סקסטנט
* אריה
 | * בתולה
* נחש
* נושא הנחש
* נשר
* דלי
 |

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **קו המשווה השמימי** בוויקישיתוף
* שמי הלילה, באתר מצפה הכוכבים כנרת

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# סיבוב

כדור מסתובב סביב ציר
**סיבוב** או **תנועה סיבובית** (באנגלית: rotation) היא תנועה מעגלית של עצם סביב ישר מרכזי, המכונה **ציר סיבוב**. צורה מישורית (דו־ממדית) יכולה להסתובב בכיוון השעון או נגד כיוון השעון סביב ציר מאונך הנחתך במקום כלשהו בתוך הדמות או מחוצה לה *ב*מרכז הסיבוב. לגוף מוצק תלת־ממדי ישנם אינסוף צירי סיבוב וזוויות סיבוב אפשריים. תנועת הסיבוב המוכרת ביותר היא זו של ספירה שמסתובבת סביב צירה המרכזי.

סיבוב היא אחת משלוש התנועות האפשריות עבור גוף מוצק. בנוסף קיימות הזזה ושיקוף.

סיבוב של דמות מישורית סביב נקודה
## מתמטיקה

מבחינה מתמטית, סיבוב הוא תנועת גוף מוצק אשר, בניגוד להזזה, שומרת על נקודה אחת קבועה לפחות. הגדרה זו חלה על סיבובים בשני ממדים (במישור), שבהם בדיוק נקודה אחת נשמרת קבועה; וגם בתלת מימד (במרחב), שבהם ניתן לשמור נקודות נוספות קבועות (כמו בסיבוב סביב ציר קבוע, כקו אינסופי).

אם סיבוב סביב נקודה או ציר מלווה בסיבוב שני סביב אותה נקודה/ציר, נוצר סיבוב שלישי. *ההופכי* של סיבוב הוא גם סיבוב. לפיכך, הסיבובים סביב נקודה/ציר יוצרות חבורה.

סיבובים סביב צירי הקואורדינטות *x*, *y* ו- *z* נקראים *סיבובים* *ראשיים*. סיבוב סביב כל ציר יכול להתבצע על ידי סיבוב סביב ציר *ה-x*, ואחריו סיבוב סביב ציר *ה-y*, ואחריו סיבוב סביב ציר *ה-z.* כלומר, ניתן לפרק כל סיבוב מרחבי לשילוב של סיבובים ראשיים.

## פיזיקה

 ערך מורחב – **מכניקה של גוף קשיח**

בפיזיקה, הענף מכניקה של גוף קשיח חוקר את תכונותיהם ותנועתם של גופים קשיחים. הענף בין היתר חוקר גופים אשר מסתובבים סביב עצמם כגון הסביבון, הגירוסקופ ונדנדות.

מהירות הסיבוב ניתנת על ידי המהירות הזוויתית (רד/s) או התדר (סיבובים ליחידת זמן), או תקופה (שניות, ימים וכו'). קצב השינוי במהירות הזוויתית הוא תאוצה זוויתית (rad/s 2), הנגרמת על ידי מומנט. היחס בין המומנט לתאוצה הזוויתית ניתן על ידי מומנט האינרציה: WIKINIUM\_MATH\_PH\_0

בדינמיקה תעופתית, נושא הסיבוב ידוע בשם זוויות גוף (המכונה RPY), ומהווה תיאור של דרגות החופש לסיבוב גוף בשלושה ממדים.

## אסטרונומיה

GIF של כדור הארץ מסתובב סביב עצמו.
באסטרונומיה, סיבוב הוא תופעה נפוצה. הוא כולל גם סיבוב עצמי (סיבוב הגוף סביב צירו) וגם סיבוב מסלולי (סיבוב סביב גוף אחר). הסיבוב חל על גופים רבים בחלל, כגון כדור הארץ שמסתובב סביב עצמו, השמש והגלקסיה. באסטרונומיה, הסיבוב חל בעיקר על גופים כגון כוכבים וכוכבי לכת וכו', אשר מסתובבים כולם על ציריהם. קצב הסיבוב של כוכבי הלכת במערכת השמש נמדד לראשונה על ידי מעקב אחר תכונות חזותיות. סיבוב עצמי של כוכב נמדד באמצעות אפקט דופלר או על ידי מעקב אחר תכונות על פני השטח של הכוכב.

מהירות כדור הארץ סביב השמש היא 108,000 קמ"ש והוא משלים הקפה שלמה מדי שנה.

## ראו גם

* תנועה מעגלית – תנועה של עצם דו או תלת-ממדי במסלול מעגלי
* עקרון מאך – כינוי לרעיון, על פיו ההתמד של כל עצם מסיבי – מקורה באינטראקציה בינו לבין המסה הכוללת של העצמים ביקום, ובפיזור שלה.
* גלגול – תנועה המתקיימת כאשר שני גופים, שקיים מגע רצוף ביניהם, נעים האחד ביחס לשני בתנועה המשלבת סיבוב סביב מרכז המסה ותנועה של מרכז המסה עצמו.
* סביבון – צעצוע המסתובב על צירו.
* סיבוב אינפיניטסימלי

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סיבוב** בוויקישיתוף
* סיבוב, באתר MathWorld (באנגלית)

## הערות שוליים
# אולימפיאדה (יחידת זמן)

שרידי האצטדיון האולימפי באולימפיה
היאבקות, על כד יווני עתיק
ה**אולימפיאדה** (ביוונית: **Ὀλυμπιάς** – **אולימפיאס**) הייתה מחזור בן ארבע שנים בין המשחקים האולימפיים שנערכו ביוון העתיקה, ששימש בעקיפין בתיארוך השנים. בתקופה המודרנית (החל מסוף המאה ה-19 וראשית המאה ה-20) משמש המונח לתאר את התקופה שמתחילה ב-1 בינואר בשנה שבה מתקיימים משחקי הקיץ האולימפיים (שגם אותם מקובל לכנות בעברית "אולימפיאדה") ומסתיימת ב-31 בדצמבר בשנה שלפני המשחקים הבאים. מאחר שהאולימפיאדה המודרנית הראשונה החלה בשנת 1896, המחזור הראשון של האולימפיאדה החל בשנה זו והסתיים בשנת 1899 וכן הלאה. האולימפיאדה ה-33 החלה בשנת 2024.

## האולימפיאדה ביוון העתיקה

 ערך מורחב – **המשחקים האולימפיים ביוון העתיקה**

אולימפיאדת לונדון 2012
על פי פוליביוס בספרו "היסטוריה", תקופת ארבע השנים של האולימפיאדה החלה עם המשחקים האולימפיים שנערכו באולימפיה שביוון.

האולימפיאדה הראשונה נערכה בשנת 776 לפנה"ס ומשנה זו נספרת תקופת האולימפיאדה.
בהתאם לכך, לוח השנה של האולימפיאדה נספר כדלקמן:

שנה 1 של אולימפיאדה 1 היא שנת 776/775 לפנה"ס,
שנה 2 של אולימפיאדה 1 היא שנת 775/774 לפנה"ס,
שנה 3 של אולימפיאדה 1 היא שנת 774/773 לפנה"ס,
שנה 4 של אולימפיאדה 1 היא שנת 773/772 לפנה"ס,
שנה 1 של אולימפיאדה 2 היא שנת 772/771 לפנה"ס,
...

שנה 3 של האולימפיאדה ה-194 היא שנת 1/2 לפנה"ס,
שנה 4 של האולימפיאדה ה-194 היא שנת 1 לפנה"ס/1 לספירה,
שנה 1 של האולימפיאדה ה-195 היא שנה 2/1 לספירה,
שנה 2 של האולימפיאדה ה-195 היא שנה 3/2 לספירה.
ההיסטוריונים היוונים השתמשו בלוח זה על מנת לתארך את האירועים בתקופתם, אף שלא ברור מתי הפך הלוח ללוח שנה נפוץ ומקובל.

תקופת האולימפיאדה החלה עם פתיחת המשחקים שנערכו בראש השנה היוונית - הירח המלא הראשון הקרוב ליום הארוך בשנה. בשנת 432 לפנה"ס, עם אימוץ המחזור המטוני שונה מועד תחילת האולימפיאדה.

עם ביטול המשחקים בשנת 394 לספירה, על ידי הקיסר הרומי תיאודוסיוס הראשון, בטל גם השימוש בשיטת האולימפיאדה, אשר הקיסר התייחס אליה כאל שיטה פאגאנית (עבודת אלילים).

ניתן לראות בשנת 1896, בה החלו המשחקים מחדש, את סוף השנה השלישית ותחילת השנה הרביעית של האולימפיאדה ה-668. השנה הנוכחית (2026) היא סוף השנה הראשונה ותחילת השנה השנייה של האולימפיאדה ה-701.

## האולימפיאדה בתרבות

**האולימפיאדה** (בצרפתית: **ל'אולימפיאד**) הוא שמן של מספר אופרות שעלילתן מתרחשת ביוון העתיקה.

## הערות שוליים
# קלווין

לורד קלווין, על שמו נקראה יחידת המידה של טמפרטורה.
**קלווין** (**Kelvin**) היא יחידת מידה לטמפרטורה, אחת מיחידות מערכת היחידות הבין-לאומית הבסיסיות.

היחידה, המסומנת באות **K**, משמשת בעיקר לצרכים מדעיים ונקראת על־שם הפיזיקאי לורד קלווין (ויליאם תומסון). לורד קלווין היה הראשון שקבע ב־1841 את נקודת האפס על פי שיקולים מדעיים. נקודת אפס זו, הנקראת "האפס המוחלט", היא טמפרטורה של K‏ 0 או C°‏ 273.15−. זוהי הטמפרטורה בה כל תנועה תרמית נעלמת, על פי התיאור האינטואיטיבי של התרמודינמיקה. על פי תיאור זה, לא ניתן לרדת מתחת לנקודת האפס, ואף לא להגיע אליה ממש. עם זאת, על פי הגדרת הטמפרטורה ניתן לעשות זאת, והאפשרות להגיע לטמפרטורה שלילית אף הודגמה.

סולם קלווין מבוסס על סולם צלזיוס (יחידת קלווין היא בדיוק מעלת צלזיוס אחת), אך מודד את הטמפרטורה החל מהאפס המוחלט במקום מנקודת הקיפאון של המים. באופן היסטורי, נקבעה נקודת הקיפאון של המים כ־C°‏ 0, ולאחר ההבנה כי קיימת נקודת אפס מוחלט, חושב ערכה כ־C°‏ 273.15−, בקירוב.

ב־1948 שונו קלות הגדרות הסולמות: הנקודה המשולשת של המים נבחרה להיות נקודת הייחוס של טמפרטורות תרמודינמיות, ונקודת הקיפאון של המים, C°‏ 0, נקבעה ב־C°‏ 0.01 מתחת לנקודה המשולשת. ב־1954 הוגדר הקלווין מחדש במדויק מתוך קביעה כי הטמפרטורה של הנקודה המשולשת של המים היא בדיוק K‏ 273.16 (והאפס המוחלט הוא בדיוק K‏ 0).

מאחר שהנקודה המשולשת של המים נקבעה שרירותית כ־C°‏ 0.01, נובע כי ההפרש בין הסולמות הוא בדיוק 273.15.

כמו כן, מפני שישנו קשר בין טמפרטורה לבין אנרגיה, כאשר הטמפרטורה היא K‏ 0, אין אנרגיה במערכת לאף מולקולה. כשם שיחידות טמפרטורה הן מדד לייצוג חום במערכת, גם יחידות של אנרגיה מסוגלות לייצג חום, בין יחידת האנרגיה המקובלת ביחידות הסטנדרטיות (SI) – הג'אול, ובין יחידת הקלווין ישנו יחס המרה קבוע (קשר ליניארי) שערכו הוא קבוע בולצמן. כיוון שטמפרטורה של חומר היא האנרגיה הקינטית הממוצעת של חלקיקיו, ואנרגיה קינטית מוגדרת על ידי WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 , הרי שניתן למדוד את מהירות המולקולות בחומר באמצעות טמפרטורה.

## דיאגרמת העברת מעלות

## ראו גם

מדחום מכויל בצלזיוס (שמאל) ובקלווין (ימין)
* יחידות מידה לטמפרטורה
* יחידות מידה על שם אישים
* נקודה משולשת

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **קלווין** בוויקישיתוף
* ערכה המדויק של יחידת מידה קלווין, באתר SI הרשמי

## הערות שוליים
# מישור הזמן

התמרת פורייה מקשרת את מישור הזמן של הפונקציה, המוצג באדום, למישור התדר של הפונקציה, המוצג בכחול. רכיבי התדרים, פרושים לרוחב ספקטרום התדרים, מיוצגים כפסגות במישור התדר.
**מישור הזמן** הוא מונח המתייחס לניתוח של פונקציות מתמטיות, אותות פיזיקליים או סדרות הזמן של מידע כלכלי או סביבתי ביחס לזמן. במישור הזמן, אות או ערך של פונקציה מיוצג על ידי המספרים ממשיים שלו, במקרה של זמן רציף, או על ידי מופעים נפרדים שונים במקרה של זמן בדיד. אוסצילוסקופ הוא כלי נפוץ המשמש להמחיש אותות מהעולם האמיתי במישור הזמן.

גרף במישור הזמן מראה כיצד אות משתנה עם הזמן, ואילו גרף במישור התדר מראה כמה מהאות נמצא בתוך כל תדר בטווח תדרים נתון.

## מקור המונח

השימוש במונחים הנגדיים, מישור הזמן ומישור התדר התפתח בתחום הנדסת תקשורת בארצות הברית בשנות ה-1940 המאוחרות, כשהם מופיעים יחד ללא הגדרה עד 1950. כאשר ניתוח משתמש בשנייה או כפולה שלה כיחידת מדידה, אז הוא במישור הזמן. כאשר ניתוח משתמש ביחידות מקבילות כגון הרץ, אז הוא במישור התדר.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מישור הזמן** בוויקישיתוף
## הערות שוליים
# ניוטון (יחידת מידה)

**ניוטון** היא יחידת מידה המשמשת במערכת היחידות הבין-לאומית למדידת כוח, וסימנה WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 . הניוטון נקרא על שמו של המדען האנגלי אייזק ניוטון. "ניוטון" מוגדר ככוח הנדרש על מנת להאיץ מסה של קילוגרם אחד בתאוצה של מטר לשנייה בריבוע. נוסחתה היא:
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
הניוטון היא גם יחידת משקל, כיוון שמשקל הוא הכוח הפועל בין שני גופים עקב כוח המשיכה. מסה של קילוגרם אחד בגובה פני הים משקלה בערך 9.81 ניוטונים, אם כי נתון זה משתנה בכמה עשיריות האחוז במקומות שונים על פני כדור הארץ וכן משתנה בהתאם על פני כוכבי לכת אחרים בחלל. ולהפך, חפץ שמסתו 102 גרם משקלו בערך ניוטון אחד.

היחידה המקבילה (שכמעט אינה בשימוש) למדידת כוח במערכת סנטימטר-גרם-שנייה (CGS) היא הדיין (dyne).

**יחידות כוח**|  | ניוטון (N) (יחידות SI) | דיין (dyne) | קילוגרם-כוח (kgf) | ליברת-כוח (lbf) ‏ | Poundal (pdl) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 N | = **1 kg·m/s²** | = ‎105 dyne‎ | ≈ 0.10197 kgf | ≈ 0.22481 lbf | ≈ 7.2330 pdl |
| 1 dyne | = ‎10-5 N‎ | = **1 g·cm/s²** | ≈ ‎1.0197×10-6 kgf‎ | ≈ ‎2.2481×10-6 lbf‎ | ≈ ‎7.2330×10-5 pdl‎ |
| 1 kgf | = 9.80665 N | = 980665 dyne | = gn*·(1 kg)** | ≈ 2.2046 lbf | ≈ 70.932 pdl |
| 1 lbf | ≈ 4.448222 N | ≈ 444822 dyne | ≈ 0.45359 kgf | = gn*·(1 lb)** | ≈ 32.174 pdl |
| 1 pdl | ≈ 0.138255 N | ≈ 13825 dyne | ≈ 0.014098 kgf | ≈ 0.031081 lbf | = **1 lb·ft/s²** |
| gn בטבלה זו משמעותו תאוצת הכובד. |

## ראו גם

* אייזק ניוטון
* יחידות מידה על שם אישים
* דיין
* חוקי התנועה של ניוטון
* ניוטון מטר

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ניוטון** בוויקישיתוף