Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# ג'וליאן האקסלי

ג'וליאן האקסלי
Julian Huxley|  |
|
לידה |
22 ביוני 1887 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד  |
|
פטירה |
14 בפברואר 1975 (בגיל 87) לונדון, הממלכה המאוחדת  |
|
מקום קבורה |
קרמטוריום גולדרס גרין  |
|
מדינה |
הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, הממלכה המאוחדת  |
|
ענף מדעי |
ביולוגיה, אמבריולוגיה, ביולוגיה אבולוציונית, טרנס הומניזם, פילוסופיה  |
|
השכלה | * בייליול קולג'
* איטון קולג'
 |
|
תפקיד |
מזכיר כללית של אונסק"ו (1946–1948)  |
|
אב |
לאונרד האקסלי  |
|
אם | Julia Huxley  |
|
השקפה דתית |
אתאיזם  |
|
בת זוג | ג'ולייט האקסלי  |
|
ילדים |
אנתוני האקסלי, פרנסיס האקסלי  |
|
פרסים והוקרה | * עמית החברה המלכותית
* Godman-Salvin Medal (1971)
* פרס אניספילד-וולף (1937)
* פרס אלברט לסקר למחקר רפואי בסיסי
* Knight Bachelor
* מדליית פרינק (1973)
* מדליית דרווין (1956)
* מדליית דרווין-וולאס (1958)
* הומניסט השנה (1962)
* פרס קלינגה (1953)
* Newdigate Prize
 |
|   |

**סר ג'וליאן האקסלי** (22 ביוני 1887 – 14 בפברואר 1975) היה ביולוג אבולוציוני אנגלי. הוא תמך בתורת ברירה טבעית שידוע בזכות תרומתו לתחום של הסינתזה האבולוציונית המודרנית בספרו משנת 1942.

## קורות חייו

האקסלי היה ביולוג אבולוציוני פורץ דרך, שתרומתו המרכזית הייתה קידום והסברה של הסינתזה האבולוציונית המודרנית. בשנת 1942 פרסם את ספרו "אבולוציה: הסינתזה המודרנית" (Evolution: The Modern Synthesis), שבו שילב רעיונות מגנטיקה, סיסטמטיקה ופלאונטולוגיה כדי להסביר את מנגנוני האבולוציה. קודם לכן, בשנת 1924 פרסם את עבודתו The Courtship Habits of the Great Crested Grebe המהווה בסיס למחקרים בתחום האתולוגיה. בשנים 1931–1934, כתב יחד עם ג'יימס דאולינג ועמיתיו את הספר The Science of Life, שהציג את עקרונות המדע בצורה נגישה לציבור הרחב.

האקסלי כיהן כמזכיר האגודה לזואולוגיה של לונדון (1935–1942), כמנהל הראשון של אונסק"ו, כחבר מייסד בהקרן העולמית לשימור חיות הבר, כנשיא החברה הבריטית ליוגנטיקה (1959–1962), וכנשיא הראשון של האגודה ההומניסטית הבריטית.

האקסלי היה ידוע בהצגת המדע בספרים, במאמרים, ברדיו ובטלוויזיה. הוא ביים סרט טבע שזכה בפרס אוסקר. בשנת 1953 קיבל את פרס קלינגה של יונסק"ו על פופולריזציה של המדע, בשנת 1956 את מדליית דרווין של החברה המלכותית, ובשנת 1958 את מדליית דרווין–וולאס של Linnaean Society. הוא גם קיבל אבירות בטקס הכבוד של שנת 1958, מאה שנה לאחר שצ'ארלס דרווין ואלפרד ראסל וולאס הציגו את תורת אבולוציה באמצעות ברירה טבעית. בשנת 1956 קיבל גם פרס מיוחד מקרן לסקר בקטגוריה של תכנון משפחה ואוכלוסייה עולמית.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ג'וליאן האקסלי** בוויקישיתוף
* כתבי ג'וליאן האקסלי בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* ג'וליאן האקסלי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פרפילטיות

הזוחלים הם קבוצה פרפילטית, משום שהאב הקדמון שלהם הוא גם אב קדמון של העופות (Aves), שאינם חלק מקבוצת הזוחלים.
**קבוצה פרפילטית** (Paraphyletic group) היא קבוצת יצורים חיים שבה כלול אב הטיפוס אך לא חלק מצאצאיו, הנמצאים בקבוצה אחרת. במילים אחרות קבוצה פאראפילטית היא קבוצה טקסונומית הכוללת את האב המשותף של כל חבריה אך לא את כל הצאצאים שהתפתחו ממנו.

זהו מונח בפילוגנטיקה – מדע מיון היצורים בטבע על פי התורשה. קבוצת אורגניזמים נקראת "**פָּרָפִילֵטית**" (מיוונית – פרה = קרוב, פילה = גזע) אם האב הקדמון המשותף המאוחר ביותר של האורגניזמים בקבוצה נכלל בה, אך לא **כל** צאצאיו נכללים בקבוצה.

קבוצות המכילות את כל הצאצאים של האב הקדמון המשותף שלהן נקראות קבוצות "**מונופילטיות**" (**קבוצת גזע אחיד**) או "**הולופילטיות**" (**קבוצת גזע מלא**). קבוצות הנגזרות מכמה ענפים שונים ושאינן כוללות אב קדמון משותף נקראות "**פוליפילטיות**" (**קבוצה רב-גזעית**).

רבים מהמיונים הישנים כוללים קבוצות שהן קרוב לוודאי פרפילטיות, למשל מחלקת הזוחלים, אשר אינה כוללת את העופות למרות שהאבות הקדמוניים של העופות היו זוחלים. הגדרת קבוצה טקסונומית פרפילטית נובעת לרוב מקיבוץ על-פי דמיון קדום (plesiomorphies) במקום דמיון נגזר (apomorphies).

רוב האסכולות של חוקרי הטקסונומיה מאמינות שקיום קבוצות פרפילטיות במיון הוא טעות, ולכן אם קבוצה מתגלה כפרפילטית, יש לערוך מחדש את המיון שלה. אסכולות אחרות מאמינות כי קיום קבוצות פרפילטיות במיון הוא קורבן שיש לעשות על מנת להפוך את המיון למובן יותר.

המונח "פרפילטיות" קיים גם בבלשנות היסטורית ואף תנ"כית, במשמעות דומה.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פרפילטיות** בוויקישיתוף
 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פוליפילטיות

קבוצת בעלי דם חם היא קבוצה פוליפילטית, משום שהעופות והיונקים החברים בה פיתחו תכונה זאת בנפרד, והאב הקדמון המשותף שלהם אינו בעל דם חם.
בפילוגנטיקה, קבוצת אורגניזמים נקראת **פּולִיפִֿילֶטִית** (מיוונית: פולי = הרבה, פילה = גזע), אם האב הקדמון המשותף המאוחר ביותר של כל חברי הקבוצה אינו כלול בקבוצה. מיני הקבוצה נכללים בה יחדיו בשל מאפיין הומופלסי משותף כלומר מאפיין משותף שאינו נרכש מאב משותף.

קבוצות שבהן האב הקדמון המשותף של כל חברי הקבוצה כלול בקבוצה נקראות **פרפילטיות**. קבוצות שבהן כל הצאצאים של אב קדמון כלשהו, והאב עצמו, חברים בקבוצה, נקראות **מונופילטיות** או **הולופילטיות**.

בעבר הטקסונומיה כללה קבוצות פוליפילטיות כסיווג לגיטימי בהתבסס על תכונות מורפולוגיות. כיום, עם זאת, מקובל בטקסונומיה המודרנית להחשיב קבוצות פוליפילטיות כסיווג לא-תקין, שכן הן אינן מעידות על קרבה אבולוציונית. בקבוצות פוליפילטיות, התכונות הדומות שעל פיהן קובצו הפרטים התפתחו אבולוציונית בנפרד בכל קבוצה.

דוגמאות מוכרות של קבוצות פוליפילטיות הן: בעלי דם חם, הכוללים את העופות והיונקים; פוטוסינתטיים (יצורים המקיימים פוטוסינתזה) הכוללים מינים רבים ממספר ממלכות, ובעלי חוליות מעופפים הכוללים את רוב העופות יחד עם העטלפים. בכל אחת מהן אין אב קדמון משותף הנכלל בעצמו בקבוצה.

## ראו גם

* אבולוציה מתכנסת

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פוליפילטיות** בוויקישיתוף
# International Code of Zoological Nomenclature

**International Code of Zoological Nomenclature** (בראשי תיבות: **ICZN**; אנגלית: הקוד הבין־לאומי של הנומנקלטורה הזואולוגית) היא מוסכמה בזואולוגיה הקובעת את החוקים למתן שמות מדעיים של טקסונים בתחום הזואולוגיה. באופן לא רשמי הקוד מכונה גם **ICZN Code** על שם הארגון International Commission on Zoological Nomenclature, שמתחזק ומוציא אותו לאור.

עיקרי החוקים נוגעים לנושאים הבאים:

* כיצד ניתן להשתמש בצורה נכונה בשמות מדעיים.
* איזה שם מקבל קדימות במקרה של קונפליקטים בין השמות.
* כיצד ספרות מדעית צריכה לצטט את השמות.

הנומנקלטורה הזואולוגית היא מערכת עצמאית ואינה תלויה בהחלטות של מערכות מינוח אחרות, כגון הנומנקלטורה הבוטנית. ולכן בעלי חיים וצמחים למשל יכולים לכאורה לקבל את אותו השם מבלי להפר את הכללים של כל אחת מהמערכות העצמאיות.

## עקרונות

### עקרון הנומנקלטורה הכפולה

השם המדעי של המין, ולא של טקסון ברמות אחרות, הוא שילוב של שני שמות; תת-מין מוגדר על ידי שלושה שמות.

### עקרון הקדימות

עיקרון זה קובע כיצד לבחור את השם המדעי החוקי כאשר קיימים כמה שמות לאותו טקסון.

### עקרון התיאום

עיקרון זה קובע כיצד שינויים ישפיעו על טקסונים אחרים. למשל פרסום שם סוג חדש יכול לשנות באופן אוטומטי את כל שמות המינים תחת אותו הסוג.

### עקרון קדימות המאמרים

עיקרון זה בא להסדיר מקרים של סכסוכים בין מאמרים שפורסמו בו-זמנית. לפי "עקרון הקדימות", הטקסון שפורסם ראשון זוכה לקבוע את השם המדעי אך פרסום המאמר נתון להשפעות שונות למשל אם עורך המגזין המדעי עסוק ופרסום המאמר התעכב מבלי שלכותב המאמר הייתה שליטה על כך.

### העיקרון ההומונימי

לפי עיקרון זה שמו של כל אחד מהטקסונים חייב להיות ייחודי. לפיכך לא ייתכן ש־junior homonym ישמש כשם תקין.

### עקרון הטיפוסים

לפי עיקרון זה כל טקסון נומינלי במשפחה, סוג, או מינים חייב להיות בעל שם. כלומר חייב להיות טקסון טיפוס שקבע את השם לקבוצה.

## קישורים חיצוניים

* אתר ICZN

\* International Commission on Zoological Nomenclature, 1999. International Code of Zoological Nomenclature edition 4th
# אדואר שטון

אדואר שטון
Édouard Chatton| אין תמונה חופשית |
|
לידה |
11 באוקטובר 1883 רומו, קנטון פריבור, שווייץ  |
|
פטירה |
23 באפריל 1947 (בגיל 63) בניו-סיר-מר, צרפת  |
|
שם לידה | Édouard Pierre Léon Chatton  |
|
מדינה |
צרפת  |
|
תפקיד |
דירקטור (1937–1947)  |
|   |

**אדואר פייר לאו שָטוֹן** (בצרפתית: **Édouard Pierre Léon Chatton**;‏ 11 באוקטובר 1883 – 23 באפריל 1947) היה ביולוג ימי צרפתי שתיאר לראשונה את ההבדל בין המערכות האיקריוטיות והפרוקריוטיות של ארגון התא. שטון טבע את המושגים במאמרו משנת 1925, "Pansporella perplex: Reflections on the Biology and Phylogeny of the Protozoa".

## חייו

שטון, יליד רומו, פריבור, התעניין בתחילה בפרוטוזאות אנושיות פתוגניות שונות, ממשפחת הנבגוניות וה-Trypanosomatids. מאוחר יותר הוא הרחיב את מחקריו ובחן גם פרוטיסטים ימיים, ובכך תרם לתיאור פרוטיסטים dinoflagellate.

במכון פסטר בו עבד בין השנים 1907–1919, פגש שטון את אנדרה מישל לווף, לימים זוכה פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה, והפך להיות מורו. שני המדענים נותרו קרובים עד למותו של שטון בבניו סִיר-מֵר, הפירנאים המזרחיים בשנת 1947.

*Chromidina chattoni*, מין הקרוי על שמו של אדואר שטון
## קישורים חיצוניים

* חייו של שטון לפי ציר-זמן, באתר מכון פסטר

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ידיעת הטבע

איור של זוחלים ודו-חיים מתוך ספר זואולוגיה. הכרת המינים השונים של בעלי החיים והצמחים היא חלק מידיעת הטבע.
אוסף חיפושיות במוזיאון הטבע בווינה.
אוסף ידיעת טבע שמורכב בעיקר מעצמות של בעלי חיים ומשמש למטרות חינוכיות, צרפת.
**ידיעת הטבע** או **תולדות הטבע** (באנגלית: **Natural History**) היא שיטה מדעית לחקר הצומח ובעלי החיים. בשיטה זו נוהגים לרוב לחקור את הטבע בעזרת תצפיות ופחות בעזרת תהליכים ניסויים. אדם העוסק בידיעת הטבע נקרא **חוקר טבע**. במובן הרחב, מונח זה משמש גם לתחום הנגשת הידע על הטבע לקהל הרחב באמצעות מוזיאוני טבע, ספרי עיון ומדע פופולרי, הרצאות, צילום טבע, סרטי ותוכניות טבע, טיולים מודרכים ועוד.

עד אמצע המאה ה-19 נהגו אנשי המדע האירופאים לחלק את הידע לשני תחומים עיקריים. מדעי הרוח (שכללו גם את הפילוסופיה של הדת) ומדעי הטבע. מדעי הטבע נחלקו לידיעת הטבע שעסקה בתיאור הטבע ופילוסופיית הטבע שעסקה בחקר הטבע בצורה ניסויית. במונחים מודרניים ניתן להשוות בצורה גסה את ידיעת הטבע לביולוגיה וגאולוגיה ואת פילוסופיית הטבע לכימיה ופיזיקה. שני התחומים היו קשורים אחד לשני ולכן לרוב הפרסומים המדעיים נקראו על ידי אנשי מדע משני התחומים והמפגשים המדעיים היו לעיתים משותפים.

חוקרי הטבע נהגו לצאת למסעות ברחבי העולם בחיפוש אחר צמחים ובעלי חיים שאינם ידועים למדע. מסעות אלו תרמו בצורה ניכרת גם להכרת העולם ולרוב חוקרי טבע מפורסמים ידועים גם כמגלי ארצות והיו הראשונים לתיאור אזורים טרופיים באמזונאס ואפריקה. אחד מחוקרי הטבע המפורסמים ביותר היה צ'ארלס דרווין ואחד מהראשונים שביקרו בארץ ישראל הוא פרדריק הסלקוויסט.

ברחבי העולם נפוצים מוזיאוני טבע המכונים לרוב Museum of Natural History, שמתורגם בעברית לרוב כ"מוזיאון להיסטוריה של הטבע". מוזיאונים אלו כוללים פריטים רבים של בעלי חיים, צמחים, מאובנים ומינרלים (בגדולים שבהם האוספים מונים מיליוני פריטים) וכן מוצגים סינתטיים שמטרתם להמחיש נושאים בחקר הטבע (למשל: מיניאטורות ודגמים). במוזיאונים אלו ניתן למצוא דיורמות, פוחלצים של בעלי חיים, שלדי דינוזאורים, אוסף סלעים ומינרלים ועוד. המוזיאונים מהווים גם מוסדות מחקר, ומדענים נעזרים באוספים הנרחבים שלהם (שרובם נמצאים במחסנים ולא בתצוגה) לצורכי מחקר.

בישראל קיים מחקר ידיעת טבע מפותח שכולל שיתוף פעולה של פרופסורים לביולוגיה, חוקרים באקדמיה, מדענים מקצועיים, פעילי שימור טבע והגנת הסביבה כגון אנשי החברה להגנת הטבע, יערנים ופקחים של רשות הטבע והגנים, צלמי טבע וחובבי טבע. בין קהילת החוקרים לקהילת חובבי הטבע קיים שיתוף פעולה הדדי שכולל מחד חינוך והנגשת ידיעת הטבע לקהל הרחב, ומנגד הסתייעות בקהילת חובבי הטבע לביצוע מחקרים הדורשים תצפיות רבות (כגון שימוש במתנדבים לספירת עטלפים וטיבוע עופות).

* יושי, שלד משוחזר של טריצרטופס, מוזיאון הרי הרוקי, מונטנה, ארצות הברית
* איורי טבע משנת 1728 מתוך ציקלופדיית צ'יימברס
* איור של רכיכות מתוך ספר זואולוגיה
* איור של טווס מצוי מתוך ספר אורניתולוגיה

## ראו גם

* מוזיאון לידיעת הטבע
* אנציקלופדיות ידיעת הטבע
	+ תולדות הטבע
	+ החי והצומח של ארץ ישראל
* גופים העוסקים בידיעת הטבע
	+ National Geographic
	+ BBC Earth
	+ החברה להגנת הטבע ורשות הטבע והגנים בישראל
	+ מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט באוניברסיטת תל אביב, ישראל
* אישים מפורסמים העוסקים בידיעת הטבע
	+ סר דייוויד אטנבורו
	+ עזריה אלון
	+ פנחס אמתי
	+ סטיב אירווין
	+ בריידי באר

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ידיעת הטבע** בוויקישיתוף
* תולדות הטבע - כרך 1 יונקים מנדלי מוכר-ספרים (1862).

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# זן (strain)

**זן** (באנגלית: strain) הוא מונח ביולוגי המתאר דרגה מתחת למין (הטקסונומי). "זן" אינו בעל מעמד במיון הטקסונומי.

בעברית המילה "זן" מתייחסת לכמה מושגים – cultivar,‏ variety,‏ breed,‏ strain – שאף אחד מהם אינו משמש למיון טקסונומי.

## מיקרוביולוגיה או וירולוגיה

המונח strain מתאר את התרבית המקורית שבודדה מחולה, כלומר אוכלוסיית מיקרואורגניזם שהם הצאצאים מהדגימה המקורית או מתרבית טהורה אחרת שמקורה בדגימה המקורית. מבחינה אפידמיולוגית, אם אותו המין הטקסונומי בודד משני חולים באותה התפרצות, שניהם שייכים לאותו הזן (strain).

מאחר שלחיידקים ווירוסים יכולת להתרבות ברבייה אל-זוויגית, הם יורשים העתקים זהים של הגנים של הוריהם. ואולם שינויים בגנים עשויים להתרחש בעקבות שחלוף או מוטציה. מוטציות נוצרות בעקבות שגיאות במהלך העתקת ה-DNA או כתוצאה מחשיפה למוטגנים. שיעור המוטציות במיני חיידקים שונים הוא גבוה, ואף בזנים שונים מאותו המין. משום כך לדוגמה, לאותו המין של שפעת יכולים להיות זנים שונים בכל התפרצות מחודשת. את השינויים בין זן אחד למשנהו אפשר לקטלג תחת שלושה מאפיינים עיקריים:

* biovar - זנים אשר שונים מבחינה ביוכימית או פיזיולוגית.
* morphovars - זנים אשר שונים מבחינה מורפולוגית
* serovars - זנים אשר שונים מבחינה אנטיגנית

יש להבדיל את המונח strain מהמונח type, המתאר אוכלוסיות שונות של מינים.

## בוטניקה

למונח "זן" (strain) אין כל מעמד רשמי בבוטניקה כחלק מדרגה טקסונומית. במעבדות מחקר העוסקות בהשבחת צמחים משתמשים לעיתים במונח strain כתיאור הצאצאים של אב משותף, עם זאת, מבחינה משפטית ועסקית המוצר הסופי מוגדר "זן תרבות" (cultivar) ולא strain.

## חיות מעבדה

זן של עכבר או חולדה מתאר קבוצה של בעלי חיים עם מטען גנטי זהה. Strain נמצא לרוב בשימוש במעבדות כדי להבדיל בין קבוצות שונות של חיות ניסוי אשר כל אחת שונה מהאחרת במוטציה גנטית אחרת. השימוש הוא לרוב בהנדסה גנטית והזנים בקבוצות השונות מתרבים רק בתוך הקבוצה אליה הם שייכים.

## ראו גם

* זן (טקסונומיה)

## הערות שוליים
# שימור ביולוגי

מחוון שימור 2016 הכולל את המדדים הבאים: אזורים מוגנים ימיים, הגנה על ביומה יבשתית (גלובלית ולאומית) והגנה על מינים (גלובלית ולאומית).
**שימור ביולוגי** מתעסק בחקר שימור הטבע ושל המגוון הביולוגי של כדור הארץ במטרה להגן על מינים, בתי הגידול שלהם ומערכות אקולוגיות מפני שיעורי הכחדה מוגזמים ושחיקה של אינטראקציות ביוטיות. זהו נושא בין-תחומי המתבסס על מדעי הטבע והחברה, והפרקטיקה של ניהול משאבי טבע.

שמירת טבע מבוססת על ממצאי הביולוגיה של השימור.

## היסטוריה

### שימור משאבי טבע

בזים ארקטים לבנים שצוירו על ידי ג'ון ג'יימס אודובוןמאמצים מודעים לשמר ולהגן על המגוון הביולוגי העולמי הם תופעה עדכנית. לשימור משאבי טבע, לעומת זאת, יש היסטוריה שנמשכת לפני עידן השימור. אתיקה של משאבים צמחה מכורח דרך יחסים ישירים עם הטבע. רגולציה או ריסון קהילתי הפכו הכרחיים כדי למנוע ממניעים אנוכיים לקחת יותר ממה שניתן לקיים באופן מקומי, ולכן פוגעים באספקה לטווח ארוך עבור שאר הקהילה. דילמה חברתית זו ביחס לניהול משאבי טבע מכונה לעיתים קרובות "הטרגדיה של נחלת הכלל".

מעיקרון זה, שימור ביולוגי יכול להתחקות אחר אתיקה מבוססת משאבים קהילתיים בכל תרבויות כפתרון לקונפליקט של משאבים קהילתיים. לדוגמה, לעמי אלסקה טלינגיט ולהאידה שבצפון- אזור הפסיפיק נורת' וסט היו גבולות משאבים, חוקים והגבלות בקרב חמולות ביחס לדיג אלתית אדומה. כללים אלו הונחו על ידי זקני החמולה שידעו פרטים לכל החיים על כל נהר ונחל שהם ניהלו.

שימור אתיקה מצויה גם בכתבים דתיים ופילוסופיים מוקדמים.

### חוקרי טבע מוקדמים

יש צורך במחקר שימור נוסף להבנת האקולוגיה וההתנהגות של דול מצוי במרכז סין.
ידיעת הטבע הייתה עיסוק מרכזי במאה ה-18, עם משלחות גדולות ופתיחת תצוגות פומביות פופולריות באירופה ובצפון אפריקה. עד שנת 1900 היו בגרמניה 150 מוזיאוני טבע, 250 בבריטניה, גם 250 בארצות הברית ו-300 בצרפת.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **שימור ביולוגי** בוויקישיתוף
## הערות שוליים
# תת-מין

|  |
| --- |
| **דרגה טקסונומית (טקסונומיה)** |
| דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע. בכתב מודגש: דרגות ראשיות. ברגיל: דרגות משניות. |
| * על־ממלכה
* **ממלכה תת־ממלכה
* על־מערכה
* **מערכה תת־מערכה
* על־מחלקה
* **מחלקה תת־מחלקה
* אינפרא־מחלקה
* על־סדרה
* **סדרה תת־סדרה
* אינפרא־סדרה
* על־משפחה
* **משפחה תת־משפחה
* שבט
* תת־שבט
* **סוג תת־סוג
* סקציה
* **מין תת־מין
* זן/גזע
 |

**תת־מין** (באנגלית: **Subspecies**) הוא המדרג הטקסונומי האחרון במיון עולם הטבע, והוא מגדיר אוכלוסייה של פרטים בני מין אחד שבשל בידול גאוגרפי או אחר קיים שוני מהותי בצורה, ברצף ה־DNA או בהתנהגות בינם לבין הפרטים באוכלוסיות אחרות של אותו מין. אולם קיימת אפשרות של הזדווגות והעמדת צאצאים פוריים עם פרטים אחרים באותו מין.

## מינוח

ישנם מונחים שונים לרמות שמתחת למין.

השימוש במונחים האלה אינו אחיד, עם זאת לרוב:

* הטקסון זן משמש עבור צמחים בלבד (ולעיתים נדירות בדגים ובנגיפים), ולעיתים כדרגה מתחת לתת-מין
* הטקסון גזע משמש עבור בעלי חיים מבויתים וחיות משק, ולעיתים כדרגה מתחת לתת-מין
* הטקסון תת-מין בשאר בעלי החיים הוא הדרגה היחידה מתחת למין

## קריטריונים

פרטים המסוגלים להתרבות זה עם זה ולהעמיד צאצאים פוריים נחשבים בדרך כלל כבני אותו המין, אך אם יש ביניהם שוני גנטי ופנוטיפי מהותי והם משתייכים לאוכלוסיות שבדרך כלל נפרדות זו מזו, הם עשויים להיות מוגדרים כתת-מינים שונים. לדוגמה, כלב הבית והזאב הערבי יכולים להזדווג ולהוליד צאצאים פוריים, עם זאת בדרך כלל האוכלוסיות נפרדות זו מזו, והשוני הגנטי ביניהם משמעותי מאוד מבחינה מורפולוגית ומבחינת דפוסי ההתנהגות, ולכן הם מוגדרים כשייכים לתת-מינים שונים של הזאב המצוי.

רק שוני מהותי מגדיר תת-מין, ולכן הגדרת אוכלוסייה כתת-מין תלויה גם בהגדרת שוני מהותי, ולפיכך היא תלויה גם בחוקר המגדיר.

## תת-מין כשלב התמיינות חדש

בספר מוצא המינים של צ'ארלס דרווין משנת 1859, העלה דרווין השערה שתת-מינים הם התחלה של התמיינות של מינים חדשים. דרווין העריך שאם סוג מסוים של אורגניזם כולל הרבה מינים, הדבר מעיד על התמיינות בקצב גבוה יחסית, ובהתאם לכך נצפה לראות גם הרבה תת-מינים, שהם התחלה של התמיינות נוספת.

מספר מחקרים ניסו לבחון את השערתו של דרווין שיימצאו הרבה תת-מינים בקרב אורגניזמים בעלי הרבה מינים. מחקר משנת 2017 הראה שהתופעה נכונה לגבי עופות. מחקר משנת 2020 הראה שכך המצב גם עבור חלק מהיונקים – אלו שחיים בים ובאוויר, אך לא בקרב יונקים יבשתיים, כנראה בגלל השפעתם של מחסומים יבשתיים טבעיים כמו הרים ונהרות, שתוחמים באופן מובהק יותר את סביבת המחיה של מינים יבשתיים. מסקנת החוקרים במחקר של שנת 2020 הייתה שבקרב יונקים ועופות שאינם יבשתיים תת-מינים הם אכן תחילתה של התפתחות חדשה פוטנציאלית של מין חדש.

## גלריה

לטיגריס ישנם שישה תת-מינים חיים:

* טיגריס סיבירי
* טיגריס הודו-סיני
* טיגריס מלאי
* טיגריס בנגלי
* טיגריס דרום-סין
* טיגריס סומטרה

## ראו גם

* זן טהור
* כלל ברגמן
* זן (טקסונומיה)
* גזע (ביולוגיה)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פיקולוגיה

אצה מסוג Codium
**פיקולוגיה** (בפ"א רפה; מיוונית: **φῦκος** – פיקוס ("אצה"); ו-**λογία** – לוגיה (תורה)) או **אלגולוגיה** (**Algology**), הוא התחום המדעי בביולוגיה העוסק בחקר האצות.

אצות הן בעלות חשיבות גבוהה כיצרניות עיקריות במערכות אקולוגיות במים. רוב האצות הן אורגניזמים אאוקריוטים, פוטוסינתטיים החיים בסביבה רטובה. הם נבדלים מהצמחים הגבוהים יותר על ידי היעדר שורשים, גבעולים או עלים אמיתיים. הם לא פורחים. מינים רבים הם חד תאיים ומיקרוסקופיים (כולל פיטופלנקטון ומיקרו אצות אחרות); רבים אחרים הם רב תאיים במידה זו או אחרת, חלקם גדלים לגודל גדול (למשל אצות כמו קלפ וסרגסום).

הפיקולוגיה כוללת חקר צורות פרוקריוטיות המכונות אצות כחולות-ירוקות או ציאנובקטריות. מספר אצות מיקרוסקופיות גדלות בסימביוזה בחזזיות.

פיקולוגים בדרך כלל מתמקדים באצות הגדלות במים מתוקים או באצות ים, ובתוך הגדרה זו מתמקדים באצות צורניות (דיאטומים) או אצות רכות.

## קישורים חיצוניים

* האגודה הבין-לאומית לפיקולוגיה
* British Phycological Society
* פיקולוגיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# מיקולוגיה

פטריות
פטרייה
**מיקולוגיה** (באנגלית: **Mycology**; מן המילה היוונית μύκης שמשמעותה "פטרייה") היא חקר הפטריות, התכונות הגנטיות והביוכימיות שלהן, סיווגן, והשימוש בהן בבני האדם לצרכים רפואיים (לדוגמה פניצילין), במזון (לדוגמה בבירה, יין, גבינות, פטריות מאכל) וכאנתאוגנים, כמו גם הסכנות שהן טומנות כגון, הרעלה או זיהום.
מן המיקולוגיה התפתח תחום הפיטופתולוגיה, חקר המחלות אצל צמחים, ושני התחומים הללו קשורים האחד בשני, מכיוון שמרבית הפתוגנים אצל צמחים הם פטריות. ביולוג החוקר מיקולוגיה נקרא **מיקולוג**.

## רקע

מבחינה היסטורית, מיקולוגיה הייתה ענף בתחום הבוטניקה (מבחינה אבולוציונית, פטריות קרובות יותר לבעלי חיים מאשר לצמחים, אך לא הכירו בעובדה זו עד לפני מספר עשורים). המייסדים והחלוצים בתחום המיקולוגיה כללו את אליאס מאגנוס פריאס, כריסטיאן הנדריק פרסון, אנטון דה בארי, ולואיס דייוויד פון שווייניטץ .

כיום, הפטריות הנחקרות ביותר לעומקן והקלות ביותר להבנה הן השמרים, שמר האפייה ושמר הביקוע.

רבות מן הפטריות מייצרות רעלנים, אנטיביוטיקה ומטבוליטים משניים. לדוגמה, הפוסריום (המשתרע על פני מרבית כדור הארץ) ורעלניו, אשר שותפים להתפרצות הקטלנית של רעלן העיכול אלאוקיה בבני האדם, נחקרו בהרחבה על ידי ד"ר אברהם יפה. הפטריות מהוות תנאי יסודי לחיים בכדור הארץ מתוקף היותן סימביוטיות, לדוגמה, במסגרת מיקוריזה (סימביוזה או אנדוסימביוזה בין שורש הפטריה לשורש של צמחים מורכבים יותר), במסגרת סימביוזה בין חרקים וצמח החזזית, וכן ביכולתן לפרק ביומולקולות אורגניות מורכבות כמו הליגנין (הרכיב היציב בעץ) כמו גם בקסנוביוטיקה, שהוא שלב קריטי במחזור הפחמן בטבע.

פטריות ואורגניזמים אחרים אשר מוכרים כפטריות, כגון האומיקטס (Oomycetes) והמיקסומיקטס (ריריות), הם לעיתים קרובות בעלות חשיבות חברתית וכלכלית גדולה, שכן הם גורמים למחלות בקרב בעלי חיים (כגון ההיסטופלסמוסיס) כמו גם בצמחים (כגון מחלת הבוקיצה ההולנדית, והמגנפורטה גריסה).

מפגשי שדה למציאת מינים מעניינים של פטריות ידועים גם בכינוי 'פשיטה' (Forays), לאחר פגישה ראשונה מסוג זה אשר אורגנה על ידי מועדון הוולהופ של חוקרי הטבע בשנת 1868 וכונתה "הסתערות בין הפטריות".

מספר פטריות עלולות לגרום מחלות. המחקר בפתוגנים הפטרייתים נקרא גם מיקולוגיה רפואית.

## ראו גם

* אש השועל
* מיקרוביולוגיה

## קישורים חיצוניים

* מירב מורן, מתחת לאדמה משגשג עולם נסתר שהאדם רק מתחיל להבין. אנחנו בפתחו של עידן הפטרייה, באתר הארץ, 12 במרץ 2026
* מיקולוגיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מדע הפטריות, דף שער בספרייה הלאומית
# הסקה בייסיאנית

שלט הנצחה של המדען והמתמטיקאי תומאס בייס (1702 - 1761), הוגה שיטת ההסקה הסטטיסטית הקרויה על שמו, הסקה בייסיאנית, נושא ושם הערך
**הסקה בייסיאנית** (אנגלית: Bayesian inference, על שמו של תומאס בייס) היא שיטת הסקה סטטיסטית המבוססת על נוסחת בייס. הנוסחה משמשת לעדכון ההסתברות לקיום הנחה על ידי הוספת מידע נוסף. שיטה זו חשובה בסטטיסטיקה, במיוחד במקרים של מידע המתעדכן באופן דינמי. שיטה זו מצאה שימוש נרחב במדע, הנדסה, רפואה ודין. שיטה זו מוצגת לפעמים כשיטה מתחרה להסקה שכיחותנית.

## חוק בייס

 ערך מורחב – **חוק בייס**

נוסחת בייס מסיקה הסתברות פוסטריוריתשימוש בתבנית אנ עבור "Posterior probability" בשפה en כאשר הערך הסתברות פוסטריורית כבר קיים בהינתן הסתברות פריורית ופונקציית נראות שנתונים על ידי המודל הסטטיסטי. ההסתברות נתונה על ידי הנוסחה:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
כאשר:

* H היא השערה, עם הסתברות שיכולה להתעדכן בהתאם למידע חדש. במקרים מסוימים ישנן מספר השערות מתחרות ומטרת השיטה היא לבחור את הסבירה ביותר.
* E היא ראיה, המספקת מידע חדש שלא היה קיים בחישוב הסתברות פריורית.
* WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 זו ההסתברות פריורית של H, כלומר הערכת ההסתברות של H ללא ראיה E.
* WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 היא הסתברות אפוסטריוריתשימוש בתבנית אנ עבור "Posterior probability" בשפה en כאשר הערך הסתברות פוסטריורית כבר קיים, כלומר ההסתברות ל-H בהינתן E. במילים אחרות, לאחר קבלת המידע E, מהי הסבירות לכך ש-H אכן התרחש. זהו המידע שאותו רוצים להסיק.
* WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 היא ההסתברות להתרחשות E, נקראת לפעמים נראות שולית. ערך זה הוא זהה לכל ההשערות הנבדקות וניתן על ידי נוסחת ההסתברות השלמה: WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 , כלומר ההסתברות להתרחשות E בכל התרחישים האפשריים.

## הסבר אינטואיטיבי

במקרה והראיה סותרת את ההשערה, אז ההשערה שגויה. ומצד שני, אם ההשערה לא סבירה אפריורי (כלומר ללא מידע על הראיה), אז ניתן לפסול השערה זו גם אם כעיקרון הראיה תומכת בה.

לדוגמה, אדם מנסה לנחש את מין הילוד על סמך צבעה של העריסה העומדת מול דלת חדרו. הצבע יכול לתמוך בהשערה זו או אחרת של הצופה. אך המצאות של מלונה במקום עריסת תינוק משאירה את ההסתברות הפוסטריאורית לכך שהילוד הוא כלב נמוכה מאוד. למרות הראיה (הימצאות מלונה), ההסתברות האפוסטריורית לכך שלמשפחה נולד כלב נשארת נמוכה מאוד, מכיוון שידוע שההסתברות האפריורית ללידת כלב על ידי אדם היא נמוכה מאוד.

כך, הנקודה החשובה בהסקה בייסיאנית שהיא מאפשרת להחשיב ראיות חדשות, תוך כדי הסתמכות על אמונות וידע קודם, תוך שימוש בחוק בייס. זאת לעומת הסקה שכיחותנית, המסיקה מסקנות על סמך ראיות, ללא שימוש בידע קודם.

נוסף על כך, חוק בייס יכול לשמש באופן איטרטיבי. כלומר, לאחר קבלת ראיה, ההסתברות האפוסטריורית יכולה לשמש כהסתברות אפריורית לחקירת הראיה הבאה. ולאחר קבלת ראיה חדשה ההסתברות האפוסטריורית תשמש לאיטרציה הבאה. שיטה זו נקראת לפעמים "עדכון בייסיאני" (Bayesian updating).

## ראו גם

* הסתברות בייסיאנית
* בעיית הטנק הגרמני

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **הסקה בייסיאנית** בוויקישיתוף
* תורת ההחלטות הסטטיסטיות של בייז, דף שער בספרייה הלאומית