Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# ג'ון אוורט מיליי

ג'ון אוורט מיליי
John Everett Millais|  |
|
לידה |
8 ביוני 1829 סאות'המפטון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד  |
|
פטירה |
13 באוגוסט 1896 (בגיל 67) Palace Gate, הממלכה המאוחדת  |
|
מקום קבורה |
קתדרלת סנט פול בלונדון  |
|
מדינה |
הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, הממלכה המאוחדת  |
|
יצירות ידועות | Peace Concluded, ישו בבית הוריו, The Order of Release, אופליה, A Huguenot, הבראונשווייגר השחור, Mariana  |
|
תחום יצירה |
ציור, איור, הדפס  |
|
זרם באמנות |
האחווה הפרה-רפאליטית, סימבוליזם  |
|
השכלה | * האקדמיה המלכותית לאמנויות
* בית הספר לאמנות יפה ע"ש הת'רלי
 |
|
תארים |
ברונט  |
|
בת זוג | אפי גריי (3 ביולי 1855 – 1896 (כ־40 שנה))  |
|
ילדים | ג'ון גיל מיליי, Mary Hunt Millais, Alice Sophia Caroline Millais, Sir Geoffrey William Millais, 4th Bt., Effie Gray Millais, Sir Everett Millais, 2nd Baronet, George Gray Millais, Sophia Margaret Jameson Millais  |
|
פרסים והוקרה | * אות מסדר ההצטיינות במדעים ואמנויות של גרמניה
* קצין בלגיון הכבוד
* ברונט
 |
|   |

שיטפון, 1870
**ג'ון אוורט מיליי** (באנגלית: **John Everett Millais**‏; 8 ביוני 1829 – 13 באוגוסט 1896) היה צייר ומאייר בריטי. בשנת 1848 ייסד, במשותף עם דנטה גבריאל רוזטי, את קבוצת הציירים האנגלים שכונו האחווה הפרה-רפאליטית.

חברי הקבוצה הפרה-רפאלית יצאו כנגד מסורת הציור האימפרסיוניסטית באנגליה ובצרפת באותם ימים, שכללה ציורי הווי מחד, והתבוננות אישית וסובייקטיבית מאידך. הפרה-רפאלים, ובהם מיליי, הדגישו את חשיבותו של הריאליזם בציור, והקדישו תשומת לב קפדנית לפרטים. יצירתו "ישו בבית הוריו" ספגה ביקורת בשל ריאליזם זה.

ג'ון אוורט מיליי התמקד בציוריו, בדרך כלל, בדמויות, תוך ניגודי צבעים עזים בין הרקע לדמות. לדוגמה, בציור "אסתר" מופיעה דמותה של אסתר המלכה בבגד צהוב על רקע מסך כחול.

בשנת 1851 הוא סיים עבודה על הציור "שובה של היונה אל התיבה".

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ג'ון אוורט מיליי** בוויקישיתוף
* ג'ון אוורט מיליי באתר מוזיאון ליברפול
* ג'ון אוורט מיליי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ג'ון אוורט מיליי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

* ג'ון אוורט מיליי, ברשת החברתית Goodreads
* ג'ון אוורט מיליי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* ג'ון אוורט מיליי, באתר Discogs (באנגלית)
# האנציקלופדיה של החיים

האנציקלופדיה של החיים|  |
|  |
|
סוג |
מסד נתונים ביולוגי  |
|
תקופת הפעילות |
2008–הווה (כ־18 שנים)  |
|
מייסדים | Alfred P. Sloan Foundation  |
| eol.org |
|   |

**האנציקלופדיה של החיים** (באנגלית: **Encyclopedia of Life**,‏ **EOL**) היא אנציקלופדיה שיתופית וחינמית באינטרנט אשר נועדה לתעד את כל 1.9 מיליון מיני החיים המוכרים למדע. היא מלוקטת מתוך מאגרי מידע קיימים (בהם ויקיפדיה) ומתרומות של מומחים ושוחרי טבע מכל העולם. היא נועדה לבנות עמוד אחד שיורחב "עד אינסוף" עבור כל מין, הכולל סרטוני וידאו, הקלטות, תמונות, גרפיקות וטקסטים. בנוסף, האנציקלופדיה משלבת תוכן מהספרייה למורשת המגוון הביולוגי, אשר העבירה תהליכי דיגיטציה למיליוני דפים של ספרות מודפסת מהספריות הגדולות בעולם להיסטוריית הטבע. הפרויקט בתחילה גובה בהתחייבות מימון של 50 מיליון דולר, בהובלת קרן מקארתור וקרן סלואן, שסיפקו יחד 25 מיליון דולר. 25 מיליון הדולרים הנוספים הגיעו מחמישה מוסדות עיקריים: מוזיאון פילד להיסטוריה של הטבע, אוניברסיטת הרווארד, המעבדה לביולוגיה ימית, הגן הבוטני של מיזורי ומכון סמית'סוניאן. הפרויקט בתחילה הובל על ידי ג'ים אדוארדס וצוות הפיתוח בהובלת דוד פטרסון. היום, המוסדות המשתתפים ותורמים פרטיים ממשיכים לתמוך באנציקלופדיה באמצעות תרומות כספיות.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **האנציקלופדיה של החיים** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אתר EOL

* האנציקלופדיה של החיים, ברשת החברתית X (טוויטר)

## הערות שוליים
# INaturalist

INaturalist|  |
|  |
|
סוג |
אתר אינטרנט  |
|
תקופת הפעילות |
2008–הווה (כ־18 שנים)  |
|
בעלות |
האקדמיה למדעים של קליפורניה  |
|
שירותים עיקריים |
מדע אזרחי  |
| www.inaturalist.org |
|   |

**iNaturalist** היא רשת חברתית מקוונת של חוקרי טבע, מדענים אזרחים וביולוגים המבוססת על הרעיון של מיפוי ושיתוף תצפיות של המגוון הביולוגי ברחבי העולם. ניתן לגשת ל-iNaturalist דרך אתר האינטרנט שלה או דרך אפליקציות מובייל. תצפיות שהוקלטו עם iNaturalist מספקות נתונים חופשיים יקרי ערך לפרויקטים של מחקר מדעי, סוכנויות שימור, ארגונים אחרים והציבור.

## תצפיות

הפלטפורמה של iNaturalist מבוססת על חיפוש מיקור המונים של תצפיות וזיהויים. כל אדם יכול, בעזרת הטלפון שלו, לתעד אורגניזם שפגש ולהעלות את התצפית לאתר. עדויות התצפית יכולות לכלול הקלטת שמע ותמונות של האורגניזם, התצפית עשויה לכלול עדויות כגון מסלולי בעלי חיים, קנים, עקבות וגללים. משתמשים יכולים לשתף מיקומי תצפית בפומבי, "לטשטש" אותם כדי להציג מיקום פחות מדויק, או להפוך את המיקומים לפרטיים.

לאחר העלאת התצפית לאתר היא חשופה לכלל הקהילה שיכולה לשפר את הזיהויים בתצפית. תצפיות מסווגות כ-"casual" (ללא ערך מחקרי), ‏ "needs ID" תפצית שדורשת זיהוי או "research grade" תצפית בעלת זיהוי איכותי שיכולה לספק נתונים למחקר. תצפיות ב"רמת מחקר" משולבות במאגרי מידע מקוונים אחרים כמו מתקן המידע העולמי למגוון ביולוגי. למשתמשים יש אפשרות להעניק רישיון לתצפיות, תמונות והקלטות שמע בכמה דרכים, כולל לרשות הציבור, Creative Commons או עם כל הזכויות שמורות.

## פלטפורמות

משתמשים יכולים לקיים אינטראקציה עם iNaturalist בכמה דרכים:

* דרך אתר iNaturalist.org,
* באמצעות שתי אפליקציות סלולריות:
	+ iNaturalist המאפשרת להשתתף ברשת החברתית (עבור iOS / Android)
	+ Seek מאפשרת זיהוי בזמן אמת ללא צורך ברישום ומתאימה לילדים מתחת גיל 13 (עבור iOS / Android)
* באמצעות ארגונים שותפים כגון אתר מתקן המידע למגוון ביולוגי עולמי.

באתר iNaturalist.org, המבקרים יכולים לחפש בנתונים הציבורית ולקיים אינטראקציה עם האנשים ולהוסיף תצפיות וזיהויים. האתר מספק כלים למשתמשים רשומים לדון בזיהוי אורגניזם ואישורם. משתמשים יכולים גם ליצור דפי פרויקט לגיוס השתתפות ותיאום עבודה בנושאי העניין שלהם.

## זיהוי מינים אוטומטי

בנוסף לתצפיות שזוהו על ידי אחרים בקהילה, iNaturalist כולל כלי ראיית מחשב לזיהוי אוטומטי. ניתן לזהות תמונות באמצעות מודל בינה מלאכותית אשר הוכשר במאגר הגדול של תצפיות "ברמת מחקר". בדרך כלל גם אם מערכת הבינה לא הצליחה לזהות את המין המדויק היא יכולה להציע רמות טקסונומיות גבוהות יותר כגון סוג או משפחה. איכות הזיהוי האוטומטי עלול לשגות אם התמונה באיכות נמוכה כגון תאורה גרועה, מטושטשת או מכילה מספר רב של נושאים. בדרך כלל ניתנות הצעות למינים מרובים; ההצעה שהתוכנה מאמינה כי היא הסבירה ביותר נמצאת בראש הרשימה.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **INaturalist** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של INaturalist (בשפות מרובות)

* INaturalist, ברשת החברתית פייסבוק
* INaturalist, ברשת החברתית X (טוויטר)
* INaturalist, ברשת החברתית אינסטגרם
* INaturalist, ברשת החברתית LinkedIn
* INaturalist, סרטונים בערוץ היוטיוב
* INaturalist, סרטונים באתר Vimeo
* INaturalist, הבלוג הרשמי
# האינדקס הבין-לאומי לשמות צמחים

האינדקס הבין-לאומי לשמות צמחים
International Plant Names Index|  |
|
סוג |
מסד נתונים מקוון  |
|
תקופת הפעילות |
1999–הווה (כ־27 שנים)  |
|
מייסדים |
גני קיו, מוזיאון אוניברסיטת הרווארד, העשבייה הלאומית של אוסטרליה  |
| www.ipni.org |
|   |

**האינדקס הבין-לאומי לשמות צמחים** (**IPNI**) הוא בסיס נתונים של שמות ופרטים ביבליוגרפיים בסיסיים הקשורים של צמחי זרע, שרכים ובעלי קשקשים. זהו המאגר בעל כיסוי שמות הצמחים הנרחב ביותר בדרגת המין והסוג. במאגר נכללים פרטים ביבליוגרפיים בסיסיים המשויכים לשמות. מטרות המיזם כוללות ביטול הצורך בהתייחסות חוזרת למקורות ראשוניים למידע ביבליוגרפי בסיסי אודות שמות צמחים.

ה-IPNI גם מקיים רשימה של קיצורי מחברים סטנדרטיים. אלו בוססו תחילה על המאגר "Authors of Plant Names" שחיברו ברומיט ופאוול, אך שמות וקיצורים חדשים מתווספים ללא הרף.

## תיאור

IPNI הוא תוצר של שיתוף פעולה בין הגנים הבוטניים המלכותיים שבקיו (אינדקס קוונסיס ), העשבייה של אוניברסיטת הרווארד , והגנים הבוטניים הלאומיים של אוסטרליה  (APNI). מסד הנתונים של IPNI הוא אוסף של שמות הרשומים על ידי שלושת המוסדות המשתפים פעולה והם פועלים למען תקן המידע. תקן קיצורי הסופרים המומלץ על ידי הקוד הבינלאומי למינוח לאצות, פטריות וצמחים הוא המאגר Authors of Plant Names של ברומיט ופאוול. ניתן להתייעץ באופן מקוון ברשימה דיגיטלית ומתעדכנת כל העת של מחברים וקיצורים ב- IPNI.

ה-IPNI מספק שמות שהופיעו בפרסומים בתחום הבוטני, במטרה לספק אינדקס של שמות שפורסמו במקום לקבוע את המינוח הבוטני המקובל.

## ראו גם

* The Plant List

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **האינדקס הבין-לאומי לשמות צמחים** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של האינדקס הבין-לאומי לשמות צמחים (באנגלית)
# The Plant List

The Plant List|
סוג |
אתר אינטרנט  |
|
תקופת הפעילות |
דצמבר 2010 – הווה (כ־15 שנים)  |
|
בעלות | גני קיו, Missouri Botanical Garden  |
|
שירותים עיקריים |
בוטניקה  |
| www.theplantlist.org |
|   |

**The Plant List** (בעברית: **רשימת הצמחים**) היה מאגר מידע של שמות בוטניים למיני צמחים, שנוצר על ידי ארגון גני קיו והגן הבוטני במיזורי והושק בשנת 2010. מאגר זה נועד להיות תיעוד מקיף של כל השמות הידועים של מיני צמחים. המאגר לא עודכן מאז 2013.

באוקטובר 2012 הושק פרויקט ההמשך "World Flora Online" במטרה לפרסם פלורה מקוונת של כל הצמחים הידועים עד שנת 2020, בהתאם לאמנת האומות המאוחדות למגוון ביולוגי, במטרה לעצור אובדן מיני צמחים ברחבי העולם עד שנת 2020.

קיים פרויקט משלים שנקרא מדד שמות הצמחים הבינלאומי (IPNI). ה-IPNI שואף למסור פרטים על הפרסום ואינו שואף לקבוע אילו שמות מינים מקובלים. שמות שמתפרסמים מתווספים אוטומטית מ-IPNI לרשימת הביקורת העולמית של משפחות צמחים נבחרות, בסיס נתונים העומד בבסיס רשימת הצמחים.

נכון ל-2014 היו ברשימת הצמחים 1,064,035 שמות מדעיים של דרגות מינים, מתוכם 350,699 שמות מינים מקובלים, השייכים ל-642 משפחות צמחים ול-17,020 סוגים של צמחים.

## ראו גם

* ויקימינים

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של The Plant List (באנגלית)
* עולם הצומח המקוון - צמחייה מקוונת של כל הצמחים הידועים
* מדינת הצמחים העולמיים (אורכב 07.09.2018 בארכיון Wayback Machine)

## הערות שוליים
# Tropicos

Tropicos|
סוג |
מסד נתונים מקוון  |
|
בעלות | Missouri Botanical Garden  |
| www.tropicos.org |
|   |

**Tropicos** (בתרגום חופשי: **טרופיקוס**) הוא מאגר נתונים בוטני מקוון המכיל מידע טקסונומי על צמחים, בעיקר במרכז ודרום אמריקה, ומתוחזק על ידי הגן הבוטני במיזורי מעל 25 שנים. המאגר מכיל נתונים טקסונומיים וביבליוגרפיים על יותר מ-4.2 מיליון דגימות עשבוניות. וכן, הוא מכיל נתונים על למעלה מ 49,000 פרסומים מדעיים. כמו כן, מאגר זה מוצע באנגלית, צרפתית וספרדית, והנתונים הישנים ביותר במאגר הם משנת 1703.

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של Tropicos

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פרושי דרווין

| פרושי דרווין |
| --- |
|
מינים של פרושי דרווין |
| מיון מדעי |
| על־ממלכה: | איקריוטיים |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | עופות |
| סדרה: | ציפורי שיר |
| משפחה: | פרושיים |
| שבט: | טנגריים |
| תת־שבט: | **פרושי דרווין** |
| שם מדעי |
|  Geospizinae |
|  |

התפלגות מיני הפרושים באיי גלאפגוס.
**פרושי דרווין** (שם מדעי: Geospizinae) הוא הכינוי שניתן ל-14 מיני פרושיים אשר השפיעו רבות על צ'ארלס דרווין בחשיבתו על הברירה הטבעית, כגורם המניע את האבולוציה של המינים. 13 מינים שוכנים באיי גלאפגוס ומין יחיד שוכן באי הקוקוס. הם תועדו לראשונה על ידי דרווין כשביקר באיי גלאפגוס במהלך המסע השני של האונייה "ביגל".

כל מיני הפרושים הם בעלי אותן מידות, פחות או יותר (אורכן כ-10–20 ס"מ). ההבדל החשוב ביותר ביניהם הוא גודל וצורת המקור. הבדל זה נובע מהעובדה שהמינים השונים הסתגלו למזון שונה. תהליך זה של פיצול מין לקבוצות בעלות מאפיינים מורפולוגיים שונים קרוי התפצלות אבולוציונית מסוג התפצלות סתגלתנית.

## מיון

* פרוש קרקעי (*Geospiza*)
	+ פרוש קרקעי חד-מקור (*Geospiza difficilis*)
	+ פרוש קרקעי בינוני (*Geospiza fortis*)
	+ פרוש קרקעי קטן (*Geospiza fuliginosa*)
	+ פרוש קרקעי גדול (*Geospiza magnirostris*)
	+ פרוש קקטוס מצוי (*Geospiza scandens*)
	+ פרוש קקטוס גדול (*Geospiza conirostris*)
* חטט (*Camarhynchus*)
	+ פרוש עב-מקור צמחוני (*Camarhynchus crassirostris*)
	+ חטט עצים גדול (*Camarhynchus psittacula*)
	+ חטט עצים בינוני (*Camarhynchus pauper*)
	+ חטט עצים קטן (*Camarhynchus parvulus*)
	+ חטט נקרי (*Camarhynchus pallidus*)
	+ חטט מנגרובה (*Camarhynchus heliobates*)
* סוג ומין יחיד פרוש עלווה זיתני (*Certhidea olivacea*)
* סוג ומין יחיד פרוש אי הקוקוס (*Pinaroloxias inornata*)

בעבר שויך פרוש עב-מקור לסוג *Platyspiza*.
בעבר שויך פרוש קקטוס לסוג *Cactospiza*.

## ראו גם

* מקור הפרוש

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פרושי דרווין** בוויקישיתוף
* פרושי דרווין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אבי בליזובסקי, ‏הפרושים של דארווין בסכנה, באתר "הידען", 9 בנובמבר 2002
* דר. אסף רוזנטל, ‏פרושי דארווין בגלפגוס בסכנה עקב התפרצות מלריה הפוגעת בעופות, באתר "הידען", 12 בינואר 2014
* אסף רונאל, מין פולש מאיים על שירי האהבה של איי גלאפגוס, באתר הארץ, 12 ביוני 2019

### גלריה

*
*
*
*
*
*

 ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# זרימת גנים

תרשים לדוגמה המתאר זרימת גנים, המוגדרת כמעבר של אללים מהמאגר הגנטי מאוכלוסייה אחת לאוכלוסייה אחרת, במקרה זה של התרשים מתוארת זרימת גנים באוכלוסייה של ציפורים, הידועות בנדידתן לאורך היבשות
**זרימת גנים** (באנגלית - Gene Flow) מוגדרת כמעבר של אללים מהמאגר הגנטי של אוכלוסייה אחת לאחרת. זרימת גנים יכולה להתרחש במספר מנגנונים, כמו נדידת בעלי חיים בוגרים בחיפוש אחר משאבים לא מנוצלים, הפצת צאצאים או רביית צמחים שמתרחשת על ידי הסעת תאי המין למרחקים ארוכים (ראו גם האבקה).
לזרימת גנים יש שלוש השפעות אבולוציוניות עיקריות:

* זרימת גנים עשויה לגרום להופעת אללים חדשים באוכלוסייה, דהיינו, היא מהווה גורם המגדיל את הגיוון **בתוך האוכלוסייה**.
* זרימת גנים גורמת לצמצום ההבדלים הגנטיים **בין אוכלוסיות שונות** של אותו המין, ובכך מקטינה את הסיכוי להתרחשותם של אירועי ספציאציה.
* זרימת גנים מקטינה את הסיכוי שלשני ההורים יהיה אותו אלל רצסיבי של מחלות תורשתיות, וכך מקטינה את הסיכוי לחלות בהן באותה אוכלוסייה.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **זרימת גנים** בוויקישיתוף
* זרימת גנים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# התפצלות סתגלתנית

ארבעה מתוך 14 מיני הפרושים החיים בארכיפלג הגלאפגוס. לפי ההשערה התפתחו באמצעות התפצלות סתגלתנית אשר גיוונה את צורות המקור שלהם, ובכך אפשרה להם לנצל מקורות מזון שונים.
בביולוגיה אבולוציונית, **התפצלות סתגלתנית** או **קרינה אדפטיבית** היא תהליך שבו אורגניזמים מתפצלים במהירות ממין אב קדמון אל מגוון רחב של צורות חדשות, בעיקר כאשר שינוי בסביבה יוצר משאבים חדשים, משנה אינטראקציות ביוטיות או פותח נישות אקולוגיות חדשות. החל מאב קדמון יחיד, תהליך זה מוביל להיווצרות מינים חדשים (ספציאציה) ולהסתגלות פנוטיפית של קבוצת מינים בעלי תכונות מורפולוגיות ופיזיולוגיות שונות. הדוגמה המוכרת ביותר להתפצלות סתגלתנית היא היווצרות מיני הפרושים באיי הגלאפגוס ("פרושי דרווין"), אך ידועות דוגמאות רבות נוספות ברחבי העולם.

השם קרינה אדפטיבית נובע מכך שיש התאמות רבות מתפתחות מנקודת מוצא אחת, וגורמות למין ל"הקרין" מספר מינים חדשים.

התפצלות סתגלתנית היא צורה אחת של התפצלות אבולוציונית .

* התפצלות סתגלתנית – כרוכה בעלייה בשיעור הפיצול של ענף טקסונומי מסוים, עם התבדלות של תכונות. התפצלויות אלו אינן מונעת על ידי גורמים גאוגרפיים, אלא על ידי מאפיינים אקולוגיים שונים היוצרים לחצים אבולוציוניים שונים. התפצלות זו עשויה להיות קשורה גם לרכישת יכולות חדשות.
* התפתחות בלתי סתגלתנית – כוללת כל סוג של התפצלות אבולוציונית שאינה התפצלות סתגלתנית, כגון התפצלות גאוגרפית, הנובעת מבידוד גאוגרפי של חלק מהאוכלוסייה ללא הבדל ניכר במאפיינים האקולוגים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **התפצלות סתגלתנית** בוויקישיתוף
## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# היווצרות המינים

**היווצרות המינים** (באנגלית: **Speciation**; מכונה גם **ספציאציה** או **הִתְמַיְּנוּת** מינים) היא התהליך שבו נוצרים מינים חדשים של יצורים. ישנם שלושה מנגנונים שבהם ספציאציה יכולה להתרחש, אשר נבדלים זה מזה במידת הבידוד הגאוגרפי בין האוכלוסיות שעוברות ספציאציה, ובמספר הדוגמאות המתועדות בטבע.

## ספציאציה נפרדת מקום (אַלוֹפַּטרית)

 ערך מורחב – **ספציאציה אלופטרית**

מנגנון זה, אשר הוצע על ידי ארנסט מאייר, הוא המקובל ביותר במחקר, ובעל מספר הדוגמאות הרב ביותר. לפי מנגנון זה תחילה מתרחש מאורע אשר גורם לבידוד גאוגרפי בין שתיים או יותר מאוכלוסיות מין כלשהו. המאורע הגורם לבידוד יכול להיות הגירה של קבוצה מסוימת לאזור גאוגרפי אחר מסיבה כלשהי, או מאורע אקלימי, גאולוגי או אחר, אשר מביא להקמת מחסום פיזי בין אוכלוסיות.

כאשר נוצר המחסום בין האוכלוסיות, נוצר גם מחסום בזרימת גנים, כך שאין ערבוב והאחדה בין האוכלוסיות השונות. עם הזמן, בתהליכים שונים, כמו סחף גנטי, ברירה טבעית וברירה זוויגית, נצברים הבדלים במאגרים הגנטיים של האוכלוסיות השונות. תהליך זה מוביל בסופו של דבר לבידוד רבייתי בין האוכלוסיות, כך שהן הופכות למינים שונים. צורה זו של ספציאציה מתועדת היטב בעולם הטבע.

## ספציאציה פַּרַפַּטרית

איור להמחשת דגמי הספציאציה השוניםספציאציה פרפטרית Parapatric speciation מתרחשת כאשר יש גרדיאנט כלשהו של תכונה כמותית בסביבה, המשפיעה על המין, ופרטים שונים נמשכים לערכים שונים שלה. כך נוצרות מספר אוכלוסיות שכנות שפרטיהן מותאמים לערך מסוים של התכונה הסביבתית. עם הזמן נוצר בידוד רבייתי בין האוכלוסיות השונות ומתרחשת ספציאציה.

דוגמה לכך נצפתה בעשב ממין Anthoxanthum בסביבת מכרות. באזורים אלה קיים לחץ ברירתי לסבילות כלפי המתכות הנכרות מן המכרות שמזהמות את הסביבה, וכתוצאה מכך, נוצרות אוכלוסיות בעלות מידה שונה של סבילות כלפי המתכות. מאחר שבני הכלאיים שנוצרים אינם מותאמים היטב לסביבתם, נוצר לחץ ברירתי נגד רבייה בין האוכלוסיות, וכתוצאה מכך, זמני הפריחה שלהן משתנים וגוברת ההאבקה העצמית. דוגמה נוספת לספציאציה פרפטרית היא מיני טבעת.

## ספציאציה חופפת מקום (סימפַּטרית)

בספציאציה חופפת מקום Sympatric speciation, לא מתקיימת הפרדה במרחב בין האוכלוסיות והן יכולות לחפוף זו לזו במידה מסוימת. ספציאציה במנגנון זה יכולה להתרחש כאשר קיים לחץ ברירתי להתפלגות, ויש מתאם בין תכונת בחירת בן זוג והתכונה שעליה פועל הלחץ. לדוגמה: זבובים אשר מזדווגים על גבי צמח מסוים. אם קיימת תכונה בזכרים להעדפת אחד משני צמחים אפשריים, ובנקבות קיימת נטייה לבחור בזכרים אשר נמצאים בצמח מסוים, הרי שיכולה להתרחש ספציאציה לשני מיני, מין אשר מזדווג על צמח א' ומין אשר מזדווג על צמח ב'. במצב כזה, הפרדה גאוגרפית אינה תנאי להתרחשות הספציאציה. למנגנון זה מספר תעודים בעולם הטבע.

דוגמה נוספת היא מין הצרעות מגלופטה (Megalopta) שחי בלילה והתפתחה בו התכונה של ראיית לילה. "ייתכן שאבותיה של המגלופטה עברו ללוח זמנים לילי כדי להתגבר על התחרות העזה מצד מאביקי-יום, ובכלל זה דבורים אחרות."

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **היווצרות המינים** בוויקישיתוף
* יונת אשחר, איך נוצרים מינים חדשים של בעלי חיים?, באתר מאקו, 27 באפריל 2021
* היווצרות המינים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* זנים, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים
# אבולוציה מתבדרת

אבולוציה מתבדרת אצל פרושי דרווין
**אֵבוֹלוּצְיָה מִתְבַּדֶּרֶת**, או **אֵבוֹלוּצְיָה מִסְתַּעֶפֶת**, היא תהליך אבולוציוני, שבמהלכו נוצרות תכונות מאוד שונות ביצורים שמוצאם משותף. אבולוציה מתבדרת נוצרת כשעל אוכלוסיות שונות של אותו מין פועלים לחצי ברירה מאוד שונים; או כשתהליכים אקראיים משמרים תכונות שונות באוכלוסיות שאינן מכליאות ביניהן ישירות, ונוצר סחף גנטי.

לדוגמה, גפיים של בעלי חוליות הם תוצר של אבולוציה מתבדרת. על אף מוצאן המשותף, המבנה שלהן והשימוש שלהן שונה ממין למשנהו. ניתן לזהות אבולוציה מתבדרת גם במאפיינים של ביולוגיה מולקולרית. למשל, אפשר לזהות חלבון או סדרה של חלבונים שעברו שינוי וקיבלו תפקידים שונים במהלך האבולוציה, למרות מקורם המשותף.

כוחות הפועלים על אוכלוסיות של מין אחד הגורמים ליצירה של מספר מופעים או מספר אפשרויות של אותה תכונה, כאשר תוצר הרבייה של אוכלוסיות אלה, המכיל תכונות של שתי האוכלוסיות, מותאם פחות לסביבה. הכשירות של אותו הפרט בן הכלאיים של שתי האוכלוסיות ירודה לעומת הכשירות של פרט "טהור" בעל תכונות הזהות לתכונות של אחת האוכלוסיות.

## ראו גם

* אבולוציה מתכנסת
* חשיבה מסתעפת

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אבולוציה מתבדרת** בוויקישיתוף
## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ביוגאוגרפיה

סיפאקה שחורת מצח בנוף מיוער במדגסקר. גם הסיפאקה וגם הצמחייה אנדמיים וחיים אך ורק במדגסקר.
מיינה מצויה – ציפור שמוצאה מדרום-מזרח אסיה והודו שהופצה על ידי האדם הרחק מתפוצתה הטבעית.
**ביוגאוגרפיה** (באנגלית: **Biogeography**) היא תחום מדעי שעוסק בלימוד הפיזור הגאוגרפי של מינים ביולוגיים במרחב ולאורך הזמן. בכך, הביוגאוגרפיה משלבת בין מדעי הגאוגרפיה למדעי הביולוגיה, ועוסקת בין השאר בחקר המגוון הביולוגי ובהבנת התנאים הגאוגרפיים הדרושים לקיומם של יצורים, והשפעתם של תנאים אלו ואחרים על תכונותיהם של היצורים.

מחקרים ביוגאוגרפיים עוסקים בתצפיות על יצורים חיים ובלימוד שרידי יצורים קדומים, דוגמת מאובנים, והשוואתם לנתונים גאולוגיים אודות התקופה שבה חיו יצורים אלו. בין השאר עוסקת הביוגאוגרפיה ביצורים שנכחדו ובהבנת הסיבות הגאוגרפיות שייתכן שהביאו להכחדתם, כמו גם במינים קדומים שהתפצלו למינים שונים עקב נדידת היבשות.

זואוגאוגרפיה ופיטוגאוגרפיה הם שני ענפים של ביוגאוגרפיה.

פיטוסוציולוגיה היא מדע העוסק בחקר האקולוגיה, התורשה והתפוצה הגאוגרפית של חברות צמחים.

## קישורים חיצוניים

* ביוגאוגרפיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ביוגאוגרפיה, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# קלדיסטיקה

וילי הניג
**קלדיסטיקה** (מיוונית: κλάδος, קלדוס – סניף, ענף) היא שיטה לסיסטמטיקה פילוגנטית שנוצרה במחצית השנייה של המאה ה-20 ומהווה תחום שלם בביולוגיה האבולוציונית. השיטה הוצגה לראשונה בידי הזואולוג והביולוג הגרמני וילי הניג בספרו "סיסטמטיקה פילוגנטית" (Phylogenetic Systematics), בשנת 1966.

השיטה שואפת לשקף את הסתעפות המינים מאבות קדמונים, ומסקנותיה שונות לעיתים ממסקנות הטקסונומיה המסורתית. יחידת מיון בשיטה זו מכונה **ענף** בעברית, **Clade** באנגלית (מבוטא "קלייד") ו"קלד" ביוונית עתיקה.

הקלדיסטיקה מבוססת על הרעיון לפיו ניתן להסיק מתכונות משותפות של אורגניזמים שאינן נמצאות באורגניזמים אחרים, את קיומו של אב קדמון משותף לאורגניזמים בהם מתקיימות התכונות הללו. ככל שישנן יותר תכונות משותפות כך האב הקדמון קרוב יותר לאורגניזמים החולקים תכונות אלו.

יישומים של שיטות הסיווג והטרמינולוגיה של הקלדיסטיקה, יושמו בהצלחה גם בתחומים רחוקים כמו ניתוח היחסים בין כתבי היד ששרדו מסיפורי קנטרברי של צ'וסר.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **קלדיסטיקה** בוויקישיתוף
## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# הסינתזה האבולוציונית המודרנית

כמה רעיונות מרכזיים חברו יחד בתחילת המאה ה-20 כדי ליצור את הסינתזה המודרנית, ביניהם שונות גנטית, ברירה טבעית ותורשה מנדליאנית. איחוד זה פתר חלק מן הבעיות שנותרו בלתי פתורות עד אז בדרוויניזם, ודחק מגוון של תיאוריות אבולוציה לא-דרוויניות.
**הסינתזה האבולוציונית המודרנית** (באנגלית: **modern evolutionary synthesis**), הידועה גם בתור "הסינתזה החדשה" או "הסינתזה האבולוציונית", היא סינתזה שנעשתה במאה ה-20 בין מספר תחומי מחקר בביולוגיה ומספקת סקירה של תהליכי האבולוציה כפי שהם מקובלים כיום במחקר. את המושג טבע ג'וליאן הקסלי, נכדו של תומאס הקסלי, בשנת 1942, בספרו "אבולוציה: הסינתזה המודרנית".

הסינתזה נהגתה בין 1936 ל-1947. היא עושה שימוש במספר תחומים בביולוגיה, בהם גנטיקה, ציטולוגיה, סיסטמטיקה, בוטניקה, מורפולוגיה, אקולוגיה ופלאונטולוגיה, ומשקפת קונצנזוס מדעי לגבי אופן התנהלותה של האבולוציה. הסינתזה היא פיתוח של רעיונות קודמים בני המאה ה-19 מאת דרווין, גרגור מנדל, רעיונות הנאו-דרוויניזם ומחקר שנעשה על ידי גנטיקאים שעסקו באוכלוסיות בראשית המאה ה-20 ועד שנות השלושים שלה. הסינתזה איחדה בין חוקי התורשה של מנדל לבין עקרונות הברירה הטבעית והאבולוציה ההדרגתית.

הסינתזה הסבירה כיצד מקרואבולוציה, שקיומה נצפה גם בטבע וגם במחקרים פלאונטולוגיים, מתאפשרת בהינתן מיקרואבולוציה (שינוי ברמה המולקולרית, חקר הורשתם של גנים במרוצת הדורות, ויחסי הגומלין בין גנים באוכלוסיות נתונות).

ג'ון הלדיין ותאודוסיוס דובז'נסקי הם בין הגנטיקאים ששילבו בסינתזה האבולוציונית המודרנית את תחום הגנטיקה. חוקרים נוספים מתחום הגנטיקה של אוכלוסיות תרמו את ממד המחקר בנושא שינויי אללים באוכלוסיות נתונות, כפי שהודגם למשל בניסוי האבולוציה ארוכת הטווח של האי-קולי. חוקרים נוספים בתחום הסינתזה הם רונלד פישר, סיואל רייט, ארנסט מאייר, ג'ורג' גיילורד סימפסון וג'ורג' סטבינס .

חוקרים ובהם הפלאונטולוג סטיבן ג'יי גולד והביולוג ניילס אלדריג' שייסדו את תאוריית שיווי המשקל המקוטע בשנות השבעים, סבורים שבאבולוציה ההדרגתית משולבים מקטעים של אבולוציה מהירה. גם סברה הזו, שיש בה טענה לגבי קצב שונה של האבולוציה, מקבלת את הנחות היסוד של הסינתזה האבולוציונית המודרנית.

## ראו גם

* נושאי מחקר עדכניים בביולוגיה אבולוציונית
* הסינתזה האבולוציונית המורחבת

## לקריאה נוספת

* Gould, Stephen Jay (2002). *The Structure of Evolutionary Theory*. Belknap Press of Harvard University Press. ISBN 978-0-674-00613-3.

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.