Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# PDF/A

**PDF/A** הוא תת־תקן של PDF, שאושר על ידי ISO, ונועד לשימוש בארכוב ולשימור דיגיטלי ארוך־טווח של מסמכים אלקטרוניים. התקן PDF/A שונה מ־PDF רגיל בכך שהוא אוסר שימוש במאפיינים שאינם מתאימים לשימור ארוך־טווח, כגון קישור לגופנים חיצוניים (במקום הטמעת גופנים) והצפנה. דרישות התקן לצופי PDF/A כוללות הנחיות לניהול צבע, תמיכה בגופנים מוטמעים וממשק לקריאת הערות מוטמעות.

## רמות תאימות וגרסאות

### PDF/A-1

החלק הראשון של התקן פורסם ב־28 בספטמבר 2005, והוא מגדיר שתי רמות תאימות:

* **PDF/A-1b** – רמת תאימות B (בסיסית)
* **PDF/A-1a** – רמת תאימות A (נגישות)

רמת B מחייבת עמידה בדרישות הנחוצות לשחזור מהימן של המראה החזותי של המסמך. רמת A כוללת את כל דרישות רמת B וכן דרישות נוספות שמטרתן לשפר את הנגישות הדיגיטלית של המסמך.

דרישות נוספות ברמת A כוללות:

* ציון שפת המסמך
* מבנה היררכי של המסמך
* תיוג טקסט ותיאורים עבור תמונות וסמלים
* מיפוי תווים ל־Unicode

רמת תאימות A נועדה להקל על שימוש במסמכים באמצעות תוכנות מסייעות, כגון קוראי מסך. בהמשך פותח התקן PDF/UA, שנועד לתת מענה מפורט יותר להיבטי נגישות, תוך החלפת חלק מההנחיות הכלליות של PDF/A במפרטים טכניים מדויקים יותר.

### PDF/A-2

החלק השני של התקן פורסם ב־20 ביוני 2011, והוא מבוסס על PDF 1.7 (ISO 32000-1). תקן זה אינו תואם בהכרח לאחור ל־PDF/A-1.

החידושים העיקריים כוללים:

* דחיסת תמונות JPEG 2000
* תמיכה בשקיפויות ושכבות
* הטמעת גופני OpenType
* תמיכה בחתימות דיגיטליות בהתאם לתקן PAdES
* אפשרות להטמעת קובצי PDF/A בתוך קובץ אחד לצורכי ארכוב

התקן מגדיר שלוש רמות תאימות: PDF/A-2a, PDF/A-2b ו־PDF/A-2u, כאשר האחרונה מחייבת מיפוי Unicode מלא לכל הטקסט במסמך.

### PDF/A-3

החלק השלישי של התקן פורסם ב־15 באוקטובר 2012, והוא מאפשר, לראשונה, הטמעה של קובצי מידע בפורמטים שרירותיים (כגון XML, CSV או מסמכי Office) בתוך מסמכי PDF/A תואמים.

### PDF/A-4

החלק הרביעי של התקן, המבוסס על PDF 2.0, פורסם בסוף שנת 2020.

התקן מגדיר שתי רמות תאימות נוספות:

* **PDF/A-4f** – הטמעת קבצים שרירותיים
* **PDF/A-4e** – תאימות הנדסית, הכוללת תמיכה ב־3D, RichMedia ו־JavaScript

PDF/A-4e מחליף את PDF/E כפורמט הארכוב למסמכים הנדסיים המבוססים על PDF 2.0.

## הערות שוליים
# PDF

Portable Document Format|  |
|
סיומת קובץ | `.pdf` |
|
סוג מדיה באינטרנט |
application/pdf |
| UTI |
com.adobe.pdf |
|
קבוע קסם | `%PDF` |
|
מפתח |
אדובי מערכות |
|
תאריך השקה |
15 ביוני 1993 |
|
גרסה אחרונה |
1.7  |
|
הורחב לתקן |
PDF/A, PDF/E, PDF/UA, PDF/VT, PDF/X |
|
תקן |
ISO 32000-1 |
| פורמט פתוח? |
כן |
|
תוכנה נפוצה |
Adobe Reader |
| www.adobe.com/devnet/pdf/pdf\_reference\_archive.html |
|   |

**PDF** (קרי: **פִּי-דִי-אף**; ראשי תיבות של: **Portable Document Format**; בתרגום חופשי: תַּסְדִּיר מסמך יביל) הוא פורמט קובץ חופשי אשר הומצא על ידי חברת אדובי מערכות וכיום מפותח על ידי ארגון התקינה הבינלאומי. מטרת הפורמט היא הצגה מדויקת של מסמכים ושאר תוכן ללא תלות בפלטפורמה. כמו כן, התפישה מאחורי פורמט ה־PDF היא של "דף וירטואלי" כך שמה שמוצג על המסך יתקבל בהדפסה בדיוק רב, שלא כפי שבמקרים רבים, בעיקר ב־HTML, בהם ישנן גרסאות נפרדות לתצוגה ולהדפסה.

יתרון נוסף ומשמעותי של פורמט PDF הוא היכולת לנעול מסמכים באמצעות סיסמה כך שאי אפשר יהיה לשנותם או להדפיסם ובכך לאפשר שמירה על זכויות יוצרים ומניעת זיופים. בנוסף, קובץ PDF מאפשר הטמעה של חתימה דיגיטלית.

פורמט זה נפוץ מאוד כיום, והוא מהווה תקן דה פקטו להפצה של מסמכים עשירים. השימוש בו נפוץ במיוחד בכתבי עת מדעיים מקוונים.

קובצי PDF ניתן להציג באמצעות תוכנת אדובי רידר (Adobe Reader), הזמינה חינם באינטרנט עבור מערכות הפעלה רבות, באמצעות הדפדפן, וכן באמצעות תוכנות נוספות כגון אופן אופיס ופוקסיט רידר. ניתן ליצור את הקבצים בעזרת תוכנת אדובי אקרובט המופצת בתשלום, או בעזרת מעבדי תמלילים ותוכנות רבות אחרות.

קובצי PDF מאפשרים הוספת שדות אינטראקטיביים כגון שדות טקסט, כפתורים, תפריטי גלילה וכדומה. לשדות אלה ניתן להצמיד פעולות חישוביות. השימוש ביכולת זו הוא בעיקר לטפסים אלקטרוניים אשר ניתנים למילוי בהקלדה.

Adobe אימצה את שפת ה־JavaScript אשר פותחה במקור על ידי חברת נטסקייפ והוסיפה פונקציות רבות הרלוונטיות יותר עבור ה־PDF. שפה זו מובנית בפורמט ה־PDF ומאפשרת להגדיל את היכולות האינטראקטיביות והחישוביות. הוספת שדות אינטראקטיביים ו־JavaScript למסמך PDF ניתנים רק באדובי אקרובט ולא בתכנת אדובי רידר החינמית. עם זאת, השימוש בשדות האינטראקטיביים וב־JavaScript אפשרי גם באדובי רידר.

מספר רב של פרצות אבטחה התגלו בעבר בפורמט זה, חלקן שימשו להשתלטות עוינת על מחשבים מרוחקים, למשל בפרשת GhostNet. בעקבות כך יצאו מספר רב של עדכוני אבטחה לפורמט ולתוכנת Acrobat Reader.

אדובי מערכות החליטה להעביר את פיתוח הפורמט לידי ארגון התקינה הבינלאומי והנציבות הבינלאומית לאלקטרוטכניקה וב-1 ביולי 2008 פורסם הפורמט כסטנדרט ISO/IEC 32000-1:2008 ובכך הפך פורמט ה-PDF לחופשי באופן רשמי.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **PDF** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של PDF (באנגלית)
* תקן ISO 32000-1 באתר ארגון התקינה הבינלאומי
* רן יניב הרטשטיין. קריינות: אפרת אסקירה, מדריך וידיאו: איך ליצור קובץ PDF, באתר כלכליסט, 8 ביולי 2009

## הערות שוליים
# מכון מחקר

מאיץ החלקיקים במכון ויצמן למדע – דוגמה למכון מחקר אקדמי
**מכון מחקר** הוא מוסד המיועד לביצוע מחקר מדעי בנושא או שטח מחקר מסוים ומוגדר. מכון המחקר יכול להתמקד ב**מחקר בסיסי** (לצורך העשרת הידע וללא כוונה יישומית ספציפית מוגדרת) או ב**מחקר יישומי** (שימוש במדע לצרכים מוגדרים, כגון פיתוחים טכנולוגיים, הנדסיים או צבאיים, פיתוח תרופות או זני גידולים חקלאיים).

במכון מחקר אקדמי מועסקים פרופסורים ותלמידי מחקר לתארים מתקדמים. המונח משמש לא רק למדעי הטבע ומדעים מדויקים אלא גם למחקר במדעי הרוח והחברה. לעיתים קיים לצד מכון המחקר מוקד חינוכי או לימודי למומחים או לקהל הרחב כגון שותפות בהוראה בפקולטה של אוניברסיטה, ספרייה, מוזיאון או הוצאת ספרים. בדרך כלל מפיקים מכוני מחקר, בנוסף לפרסומים מדעיים, גם תכנים כספרי לימוד ותוכניות לימודים, הרצאות, כנסים וימי עיון, כתבי עת מדעיים, ניירות עמדה ומדיניות וכדומה.

## מכוני מחקר מחוץ לאקדמיה

* המונח "מכון מחקר" מתאר לפעמים **צוות חשיבה**, המורכב ממומחים בתחומים שונים העוסקים במחקר המיועד לרוב לקדם נושאים שונים במדיניות, תעשייה, צבא או תאגידים.
* מלבד מכוני המחקר האקדמיים, המונח "מכון מחקר" משמש גם ל**מכונים למחקרי שווקים**. באמצעות חקר שוק, נבנים מאגרי מידע שיווקיים או שמסופקים נתונים לטובת פעילותם של לקוחות, אשר הזמינו מחקרים בתחומים ספציפיים. מחקרים סטטיסטיים מעין אלה, המבוצעים במכונים למחקרי שווקים, עונים על שאלות הנדרשות לצורך פעילות השיווק והמו"פ של חברות עסקיות או בעת ביצוע מחקרים אקדמיים. המכונים מעסיקים סוקרים וחוקרים, המשתמשים בשיטות מחקר כמותניות ובנוסף, מבצעים מחקרים איכותניים.

## ראו גם

* רשימת מכוני מחקר אקדמיים בישראל, שיש עליהם ערך בוויקיפדיה העברית
* רשימת מכוני מחקר אקדמיים לפי מדינות, שיש עליהם ערך בוויקיפדיה העברית
* רשימת מכוני מחקר אקדמיים לפי תחומי ידע, שיש עליהם ערך בוויקיפדיה העברית

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מכון מחקר** בוויקישיתוף
**בנושא מכוני מחקר אקדמיים: גלי וינרב, ‏אוניבריסיטת ת"א תקים מכון מחקר בהשקעה של מאות מיליוני דולרים, באתר גלובס, 11 בספטמבר 2013
* תקנון המכונים והמרכזים למחקר של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
* מכוני מחקר, דף שער בספרייה הלאומית

**בנושא מכונים למחקרי שווקים: טל בשן, מדגם בלתי מייצג, באתר nrg‏, 29 בנובמבר 2002
* נעמה תורן, אבינועם ברוג לא מחשבן: עיתונאים לא מבינים בסקרים, מכוני מחקר לא אמינים, באתר "אייס", 28 ביוני 2013
# GitHub

GitHub|  |
|  |
|
סוג |
שירות באינטרנט  |
|
תקופת הפעילות |
אפריל 2008 – הווה (כ־18 שנים) |
|
מייסדים | טום פרסטון וורנר, Chris Wanstrath, P. J. Hyett  |
|
מנכ"ל |
נתניאל פרידמן  |
|
בעלות | GitHub Inc.  |
|
הרשמה |
אופציונלית (נדרשת כדי להצטרף אל/ליצור פרויקטים) |
|
github.com |
|   |

**GitHub** הוא שירות ניהול גרסאות ושירות אחסון, מבוסס רשת, עבור מיזמי פיתוח תוכנה, שבהם משתמשים במערכת גיט (מערכת קוד פתוח פופולרית לניהול גרסאות). GitHub סיפקה בעבר שירות זה בתשלום למאגרים פרטיים ושירות חינמי למיזמי קוד פתוח. עם זאת, ב-14 באפריל 2020, פתחה החברה את כלל שירותי הליבה שלה לציבור הרחב (כולל מאגרים פרטיים) בחינם.

במאי 2011 הוכר GitHub כשירות אחסון הקוד הפופולרי ביותר למיזמי קוד פתוח. נכון ליוני 2022, למעלה מ-83 מיליון מפתחים משתמשים בשירות ומאוחסנים בו למעלה מ-200 מיליון מאגרים (רפוזיטורים). נכון לנובמבר 2021, השירות הוא מארח קוד המקור הגדול ביותר.

השירות פותח על ידי חברת GitHub, Inc, שהחלה לעבוד עליו באוקטובר 2007 והשיקה אותו ב-2008. עם השנים צברה החברה פופולריות והשלימה מספר סבבי גיוס של מאות מיליוני דולרים.

ב-28 בפברואר 2018, GitHub נפלה קורבן להתקפת מניעת השירות (DDoS - השבתת מערכות באמצעות יצירת עומס חריג על תשתיות המותקף) השלישית בגודלה בהיסטוריה, כאשר התעבורה הנכנסת לשירות הגיעה לשיא של כ-1.35 טרה-בייט לשנייה.

בסוף שנת 2018, חברת מיקרוסופט, שעד אז נחשבה למשתמשת משמעותית בשירות, רכשה את חברת GitHub בסכום של כ-7.5 מיליארד דולר. עם זאת, GitHub המשיכה לפעול באופן עצמאי כקהילה, כפלטפורמה וכעסק. במגזין Harvard Business Review פורסמה טענה לפיה מיקרוסופט ביצעה רכישה זו, של מוצר "קוד פתוח" שכביכול אינו רווחי, כדי לקבל גישה לבסיס המשתמשים של GitHub, ובכך להשתמש בשירות כלוס לידר שנועד לעודד את השימוש במוצרי הפיתוח והשירותים האחרים של מיקרוסופט.

## תיאור

האתר מספק פונקציונליות של רשת חברתית מקוונת ומאפשר למפתחים לשתף את סטטוס ההתקדמות שלהם בכתיבת הקוד.
החל מינואר 2010, GitHub פועל תחת השם GitHub, Inc.

התוכנה שמריצה את GitHub נכתבה בשפות התכנות Ruby on Rails ו-Erlang על ידי GitHub, Inc.

בשנת 2021 החברה סיימה לפתח כלי בינה מלאכותית בשם "GitHub Copilot" המבוסס על GPT-3, שמקבל תיאור מילולי ויוצר על פיו קוד בשפות תכנות שונות. שירות זה גם מאפשר "השלמה אוטומטית" של קוד באמצעות הטמעתו בסביבת פיתוח משולבת (IDE). המודל שבבסיסו יכולות הבינה המלאכותית של הכלי, אומן על מערך נתונים בגודל 159 ג'יגה-בייט של קוד מקור שנלקח מ-54 מיליון מאגרי GitHub ציבוריים.

## סטטיסטיקה

* 21 בספטמבר 2011 – חצו את רף מיליון המשתמשים.
* 13 בספטמבר 2012 – 2.1 מיליון משתמשים, 3.7 מיליון מאגרים.
* 10 באפריל 2013 – 3.5 מיליון משתמשים, 6 מיליון מאגרים.
* 17 בדצמבר 2021 - 81 מיליון משתמשים, מעל 270 מיליון מאגרים.

## ראו גם

* GitHub Actions

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **GitHub** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של GitHub (באנגלית)

* GitHub, ברשת החברתית פייסבוק
* GitHub, ברשת החברתית X (טוויטר)
* GitHub, ברשת החברתית אינסטגרם
* GitHub, ברשת החברתית LinkedIn
* GitHub, סרטונים בערוץ היוטיוב
* GitHub, הבלוג הרשמי
* מדריך בסיסי לשימוש בגיטהאב (אנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# הצגת פוסטרים

פוסטרים במבואה בכנס האירופאי לביולוגיה חישובית בבזל (2012)
**הצגת פוסטרים** היא חלק אפשרי אך לא מחייב, מאירועי כנס מדעי. בהצגת פוסטרים חוקרים רבים מציגים את תמצית ממצאי מחקרם, באותו אולם, בו זמנית, בעזרת כרזות המודפסות בעותק אחד גדול ושאר באי הכנס משוטטים בין כרזות אלה. כל אחד מהחוקרים המציג את ממצאיו (או את ממצאי קבוצת החוקרים לה הוא שייך) ניצב ליד כרזתו ועונה לשאר באי הכנס על שאלותיהם לגבי מחקרו.

מלבד הצגת הפוסטרים, כנסים מדעיים מכילים גם הרצאות הניתנות על ידי מדענים. כדי להציג פוסטר בכנס מדעי, כמו גם כדי להרצות בו, יש על פי רוב לשלוח מראש את תקציר החומר המוצג אל מארגני הכנס ולקבל את אישורם. בחלק מהכנסים יש צורך גם בשליחת הסבר בדבר הקשר בין החומר המוצג, לבין נושא הכנס, או לחשיבות החומר המוצג לנושא הכנס. החומר המוצג בפוסטרים, כמו גם החומר המוצג בהרצאות, הוא על פי רוב חומר שעבר ביקורת עמיתים ופורסם זה עתה במאמרים מדעיים או שעומד להתפרסם במאמר כזה בקרוב. אולם, בניגוד למאמרים, ההרצאות והפוסטרים עצמם אינם עוברים, על פי רוב, ביקורת עמיתים.

בראשית המאה העשרים ואחת, הצגת פוסטר בכינוס מדעי נחשבת לאמצעי השלישי בחשיבותו להפצת מידע מחקרי בין מדענים, כאשר מתן הרצאה בכינוס מדעי נחשב לאמצעי השני בחשיבותו, ופרסום מאמר מדעי נחשב לאמצעי החשוב ביותר. על כן, במקרה בו מדענים מאותה מעבדה מציגים בכנס גם הרצאה וגם פוסטר או מספר פוסטרים, ראש המעבדה יעביר את ההרצאה, שתכיל סיכום של ממצאי מספר מאמרים, וכל אחד מהפוסטרים יוצג על ידי סטודנט אחר שלו, שיסביר על תרומתו שלו למחקר הקבוצתי - על הדרך להשגת ממצאיו שלו ועל משמעותם.

אמצעים אחרים להעברת מידע מדעי בין מדענים, מלבד הפוסטר, ההרצאה והמאמר המדעי הם כתיבת פרק בספר מקצועי או באנציקלופדיה וכתיבת תזה.

## קישורים חיצוניים

* הנחיות להכנת פוסטר מדעי, אורט

* Writing Guide: Poster Sessions, Writing@CSU
* Career Development Providing Poster Sessions (19 links), New Jersey's university of the health sciences
# לקטין

**לקטינים** הם חלבונים קושרי סוכר, בעלי ספציפיות גבוהה אל הסובסטרט שלהם. הודות לתכונה זו, ללקטינים תפקיד מכריע בזיהוי הביולוגי של תאים בעזרת חלבונים.

מבנה ההמגלוטיניןלדוגמה: ישנם חיידקים מסוימים אשר משתמשים בלקטינים על מנת להיצמד לתאים של הפונדקאי שלהם בזמן הדבקתו.

השם "לקטין" (באנגלית lectin) נגזר מהמילה הלטינית legere, שמשמעותה הוא 'לבחור'.

## היסטוריה

לקטינים נתגלו לראשונה לפני יותר מ-100 שנה בצמחים. היום ידוע שהם נמצאים באופן נרחב בכל עולם החי.
התיאור הראשון של השימוש בחלבוני קישור היה של המגלוטינין ונעשה על ידי פטר הרמן סטילמארק (Peter Hermann Stillmark) בעבודת הדוקטורט שלו, שאותה הציג בשנת 1888 באוניברסיטת טרטו, אחת האוניברסיטאות הוותיקות באימפריה הרוסית. סטילמארק בודד המגלוטינין מזרעים של צמח הקיקיון (Castor Oil Plant). חלבונים אלה היו רעילים מאוד ונקראו ריצין.

גלקטינים הם סוג של לקטינים. בשנת 1975 ביוכימאי ישראלי בשם ויויאן טייכברג גילה את הגלקטין הראשון.

## תפקודים ביולוגיים

רוב הלקטינים אינם בעלי תפקוד אנזימטי. לקטינים קיימים בצורה נרחבת בטבע. הלקטינים יכולים להיקשר לפחמימה מסיסה אך גם לפחמימה המהווה חלק מגליקופרוטאין או לפחמימה המהווה חלק מגליקוליפיד.

### תפקוד בבעלי חיים

בעוד שבצמחים קיימת ההשערה שלקטינים נקשרים לגליקופרוטאינים על גבי התא, בבעלי חיים קיים קישור חוץ תאי לגליקופרוטאינים וכן קישור תוך תאי.
דוגמה לקישור: קיימים לקטינים אשר נמצאים על גבי תאי כבד של יונקים, שמזהים באופן ספציפי שאריות גלקטוז. משערים כי רצפטורים (קולטנים) חוץ תאיים אלה אחראים על הסרת גליקופרוטאינים מסוימים ממחזור הדם.

לקטינים משמשים לתפקודים ביולוגיים שונים כמו בקרה של אדהזיה של תאים בזמן סנתוז גליקופרוטאינים וכן בקרה על רמות החלבונים בדם.
לקטינים גם ידועים בתפקודם החשוב במערכת החיסון. הם מזהים פחמימות שנמצאות רק בפתוגנים (גורמי מחלות), או שאינם אמורים להימצא בתאי הפונדקאי. דוגמה לכך היא לקטין קושר מנוז.

### תפקוד בצמחים

תפקוד הלקטינים בצמחים עדיין אינו ידוע בוודאות. בהתחלה סברו, שהלקטינים הכרחיים לשם קישור חיידקי הרוזוביה לשורשי הצמחים. חיידקים אלה חיוניים לצמחים. סברה זו נדחתה לאחר קיום מספר מחקרים בנושא.

ריכוזי הלקטינים הגדולים, המצויים בזרעים, יורדים עם התפתחות הנבט, מה שיכול אולי להעיד על תפקוד אפשרי של הלקטינים בתהליכי הנביטה וההתפתחות של הנבט. ייתכן אף כי תפקודם נעוץ ביכולת ההישרדות של הזרע עצמו.

## שימושים במדע, ברפואה ובמחקר רפואי

### שימוש ברפואה ובמחקר רפואי

הלקטינים משמשים ברפואה לזיהוי סוג הדם. חלק מהגליקוליפידים והגליקופרוטאינים, הנמצאים על גבי תאי דם אדומים, יכולים להיות מזוהים על ידי לקטינים. דוגמאות לכך הם לקטינים מסוג מסוים של שעועית המשמשים לזיהוי תאים, השייכים לסוג דם A1 ולקטינים מאולקס (שיח קוצני), המשמשים לזיהוי אנטיגן מסוג דם H.

### שימוש בחקר זיהוי פחמימות על ידי חלבונים

לקטינים מצמחי קטנית משמשים כמודלים להבנת הבסיס המולקולרי של איך חלבונים מזהים פחמימות. השימוש בלקטינים אלה נוח, מכיוון שהם קלים להשגה ויש להם מגוון רחב של ספציפיות לסוכר. מבנם הקריסטלי הביא לגילויים חשובים בתחום האינטראקציות בין פחמימות וחלבונים.

### שימוש בלוחמה ביולוגית

דוגמה אחת לאפשרויות שימוש בלקטינים בלוחמה ביולוגית היא השימוש בריצין, אשר מבודד מזרעי הצמח קיקיון מצוי. השפעתו של הריצין ניכרת במניעת כניסת חלבונים לתוך התאים וכן בגרימת עיכוב בסינתזת חלבונים, דבר אשר יביא למות התא.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **לקטין** בוויקישיתוף
* לקטינים, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים
# פחמימנים ארומטיים רב-טבעתיים

**פחמימנים ארומטיים רב-טבעתיים** (באנגלית: **Polycyclic aromatic hydrocarbons**, ובראשי תיבות: **PAH**s) הם תרכובות כימיות המורכבות מטבעות ארומטיות מחוברות שאינן מכילות הטרו-אטומים (הטרו-אטום הוא כל אטום שאיננו פחמן) או מתמיר כלשהו. התרכובות הללו יכולות לשמש כסמן לזיהום הסביבה, והן מזהם נפוץ בטבע.

חלק מהפחמימנים הללו נחשבים לקרצינוגנים, והם קשורים לבעיות בריאות אחרות. פחמימנים אלו נוצרים על ידי בעירה חלקית של דלקים מבוססי פחמן, כגון עץ, פחם, זפת, דיזל, שומן, טבק או קטורת. כיוון שהציוויליזציה האנושית נשענת במידה רבה על האנרגיה המופקת מבעירה, פחמימנים ארומטיים רב-טבעתיים קשורים בהכרח לתהליך הפקת האנרגיה. ניתן להתייחס אליהם כאל סמנים מולקולריים כיוון ששכיחותם עומדת ביחס ישר לתהליך הבעירה, ולכן הם קשורים לאיכות האוויר.

בסוגים שונים של בעירה נוצרות כמויות שונות של פחמימנים ארומטיים רב-טבעתיים, הן מבחינת הכמות והן מבחינת סוגי האיזומרים. לכן, הפחמימנים המופקים בשריפת פחם שונים מאלה המופקים בשריפת דלק המיועד לכלי רכב, ואלה שונים מהפחמימנים המופקים בשריפת יערות. ישנם פחמימנים ארומטיים רב-טבעתיים מסוימים הנמצאים בשמן, והם נוצרים כתוצאה מהמרה כימית של מולקולות תוצרים נייטרליות, כגון סטרואידים, לפחמימנים ארומטיים.

הפחמימנים הארומטיים הרב-טבעתיים מצויים גם בחומר הבין-כוכבי, בשביטים ובמטאוריטים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פחמימנים ארומטיים רב-טבעתיים** בוויקישיתוף
 ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# סנטלניים

| סנטלניים |
| --- |
|
Quinchamalium chilense |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | צומח |
| מערכה: | בעלי פרחים |
| מחלקה: | דו-פסיגיים קדומים |
| סדרה: | **סנטלניים** |
| שם מדעי |
|  Santalales ‏ברכטולד ופרסל, 1820 |

**סַנְטָלָנִיִּים** (שם מדעי: Santalales) היא סדרת צמחים בעלי פרחים, אשר מרבית משפחותיה טרופיות. רבים מהמינים הם צמחים טפילים או טפילים למחצה, ולחלק מאלה ניתן השם העממי דבקון.

על פי מערכת המיון APG III מ-2009, הסדרה מונה שבע משפחות:

* סנטליים (Ranunculales)
* Balanophoraceae
* הרנוגיים – Loranthaceae
* Misodendraceae
* Olacaceae
* Opiliaceae
* Santalaceae
* Schoepfiaceae

## מקורות

* מיכאל זהרי, כל עולם הצמחים, הוצאת עם עובד, 1978; ״סדרת הסנטלניים", עמ' 463

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סנטלניים** בוויקישיתוף

* סנטלניים, באתר ITIS (באנגלית)
* סנטלניים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* סנטלניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* סנטלניים, באתר Tropicos (באנגלית)
* סנטלניים, באתר GBIF (באנגלית)
* סנטלניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.