Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# ניתוח אשכולות

בכריית מידע, סטטיסטיקה ולמידה חישובית, **ניתוח אשכולות** (באנגלית: **Cluster Analysis**) מתייחס למשימה של קיבוץ אובייקטים לקבוצות (אשכולות) כך שהאובייקטים הנמצאים באותה קבוצה דומים זה לזה יותר מאשר לאובייקטים השייכים לקבוצות אחרות.

לניתוח אשכולות יש שימושים רבים במגוון תחומים. לדוגמה במחקר שיווקי, ניתוח אשכולות משמש לביצוע פילוח של הלקוחות לפי התנהגות צרכנים ותכונות דמוגרפיות. ביולוגים מקבצים מידע גנטי לאשכולות כדי לאתר תתי אוכלוסיות או זנים. בסוציולוגיה נעזרים בניתוח אשכולות כדי לחלק את החברה לתת-קבוצות על בסיס קשרים בין-אישיים.

הקיבוץ לאשכולות יכול להיות משני סוגים:

* **קיבוץ קשה** (באנגלית: **Hard Clustering**) – שבו כל אובייקט שייך לאשכול אחד בלבד.
* **קיבוץ רך** (באנגלית: **Soft Clustering**) – שבו כל אובייקט שייך למספר אשכולות בדרגות שייכות שונות.

במהלך השנים פותחו אלגוריתמים מסוגים שונים לניתוח אשכולות. להלן המודלים הטיפוסיים:

* **מודל מבוסס קישוריות** – בהתאם להגדרת מרחק בין האובייקטים, המודל מאתר אשכולות באופן היררכי.
* **מודל מבוסס מרכז הכובד** – שבו כל אשכול מיוצג על ידי מרכז הכובד של כל החברים שבו.
* **מודל המבוסס על התפלגות סטטיסטית**.
* **מודל מבוסס צפיפות** – שבו אשכול מוגדר כאזור צפוף שבו מתקבצים מספר גדול של אובייקטים.
* **מודל המבוסס על תורת הגרפים** שבו אשכול מיוצג על ידי תת-קבוצה של צמתים בגרף כך שכל שני צמתים בתת-קבוצה מחוברים באמצעות קשתות.

יש כמה שיטות של ניתוח אשכולות. למשל, bag of words, bottom-up, top-down ועוד.

* **ניתוח אשכולות היררכי (agglomerative clustering)** – קיבוץ היררכי, היא שיטה לחלוקה של רשימת איברים לקבוצות. השיטה מכונה "bottom-up" כי בהתחלה כל איבר מהווה קבוצה בפני עצמה (קבוצה בעלת איבר אחד) ובכל צעד של האלגוריתם מספר הקבוצות קטן באחד. כלומר, האלגוריתם בונה את הקבוצות ממצב שבו אין למעשה חלוקה לקבוצות למצב שבו נוצרות קבוצות ההולכות וגדלות. בכל שלב האלגוריתם מבצע צעד אחד פשוט - איחוד בין שתי קבוצות. בתחילת ריצת האלגוריתם כל איבר מהווה קבוצה בת איבר אחד. בהמשך, כאשר קבוצות מאוחדות זו עם זו, מספר הקבוצות קטן באחד ומספר האיברים בקבוצה החדשה הוא סכום מספר האיברים בשתי הקבוצות שאוחדו. האלגוריתמים השונים לקלסטרינג (clustering) היררכי נבדלים זה מזה באופן שהם מחליטים אילו קבוצות לאחד בכל צעד של האלגוריתם. האלגוריתמים נבדלים זה מזה באופן שבו הם מחשבים את המרחק בין כל זוג של קבוצות.
* **ניתוח אשכולות חלוקתי (divisive clustering)** – שיטה בה כל המידע מצוי בהתחלה באותו אשכול ואז עובר חלוקה עד הגעה למספר הקבוצות הרצוי, על כן מכונה "top-down".

## ראו גם

* סילואט
* כריית מידע
* אלגוריתם k-מרכזים
* BIRCH

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ניתוח אשכולות** בוויקישיתוף
* ניתוח אשכולות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ניתוח אשכולות, באתר MathWorld (באנגלית)
* ניתוח אשכולות, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים
# דמיון משפחתי

גם כדורגל וגם ברידג' מכונים על ידינו "משחקים".
**דמיון משפחתי** הוא המזוהה עם הפילוסוף לודוויג ויטגנשטיין, שהשתמש בו במטרה לנמק מיון של עצמים לקבוצות במקרים בהם אין לעצמים הגדרה משותפת. על פי הסיווג לקבוצות בעזרת דמיון משפחתי, שני עצמים שאין להם לכאורה דבר במשותף יכולים להתמיין לאותה קבוצה בזכות העובדה שלכל אחד מהם יש מן המשותף עם עצם שלישי בקבוצה.[דרוש מקור]

ויטגנשטיין כינה מושג זה בשם "דמיון משפחתי" בטענה שאנו אומרים על שני קרובי משפחה שהם דומים כאשר הם מזכירים לנו בן משפחה שלישי.[דרוש מקור] לבד מהיותו של מושג הדמיון המשפחתי חשוב בתורתו של ויטגנשטיין, מושג זה חשוב גם להסברת תהליכי ההמשגה עצמם בפסיכולוגיה קוגניטיבית. מעבר לזאת, ניתן להבחין במושגים רבים שמוגדרים בעזרת דמיון משפחתי בדיסיפלינות מדעיות שונות, במיוחד במדעי החברה.[דרוש מקור]

דוגמאות:

* אנו מכנים הן את הכדורגל המקצועני והן את משחק הקלפים החובבני ברידג' בשם משחק למרות שאין להם מהות משותפת אחת. זאת משום שיש לשניהם הרבה מן המשותף עם אחרים בקבוצת המשחקים, כגון טניס.
* לארבעת הפרופילים השונים של מחלת הסכיזופרניה יש לכאורה מעט מאוד מן המשותף. אולם, העובדה שרבים מן החולים בסכיזופרניה הם במצב ביניים בין שניים עד ארבעה מהפרופילים האלה מאפשרת לסווג את כל הארבעה לאותה קבוצה.
* הדמיון בין תסמונת רט לתסמונת אספרגר הוא דל ביותר. במשך שנים רבות נהוג היה לסווג את שתי התופעות כתסמונות הקשת האוטיסטית, משום שהדמיון בין תסמיני כל אחת מהן לבין תסמיני האוטיזם הקלאסי הוא דמיון ניכר. (כיום זה לא נהוג, משום שמבינים טוב יותר את הגנטיקה של תסמונת רט וברור, שגנטית, היא שונה מהאוטיזם. כמו כן, הניסיון הטיפולי שהצטבר לא מראה דמיון בין הטיפול הרצוי בתסמונת רט לבין הטיפול הרצוי בסוגי האוטיזם).[דרושה הבהרה]

## שימושים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
* תומאס קון משתמש במושג הדמיון המשפחתי בפרק החמישי המפורסם של ספרו "המבנה של מהפכות מדעיות" (1962), כדי לאפיין פרדיגמות מדעיות.

* אומברטו אקו משתמש במושג הדמיון המשפחתי של ויטגנשטיין בחיבורו "הפשיזם הנצחי" (1995), כדי לעמוד על עקרונות הפשיזם, חרף השוני הרב בין תנועות פשיסטיות שונות.

## ראו גם

* סכמה קוגניטיבית

## לקריאה נוספת

* **מבוא לפסיכולוגיה** בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה (1990), יחידה 6, עמודים 73–74.

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# טקסון ללא מקור

הציפור *Amaurocichla bocagei* ששייכת למשפחה ללא מקור, בסדרת ציפורי שיר.
**טקסון ללא מקור** מתאר קבוצה טקסונומית הקשורה לקבוצה אחת, אך היחסים או המקורות לטקסון הנמצא מעליה אינם ברורים. כלומר, לא ברור האם הטקסון שייך למשפחה או לסדרה מסוימת. לפעמים מחשיבים אותו כשייך לקבוצות דומות פורמלית, למרות שזה לא מחייב קשר. במקרה כזה יהיה במקום שם המשפחה או הסדרה, המונח הזה ומעליו תהיה הקבוצה שברור הקשר אליה. ישנם מצבים בהם יונח מצב "משפחה ללא מקור" (incertae familiae), "תת-סדרה ללא מקור" (incerti subordinis) או "סדרה ללא מקור" (incerti ordinis).

המונח מבהיר שמשפחות שסווגו למינים מסוימים, נבע מטעויות ומהנחות לא מספקות ועל כן היה צריך להחליפן. בנוסף, המיונים החדשים מספקים דרך להתבונן בהיווצרות קבוצות חדשות באבולוציה לאט לאט. משום כך הם אינם צריכים משפחה או סדרה חדשה בזמן קרוב.

## דוגמאות

* הצמח הנכחד *Paradinandra suecica* מסדרת האברשאים שויך למשפחה ללא מקור.
* את היצור הנכחד (Gluteus minimus (fossil)), אי אפשר לשייך לשום מערכת של בעלי חיים והוא נחשב כבעל "מערכה ללא מקורות".
* הקונדוריים מיבשת אמריקה הם שונים ממיני נשרי העולם הישן השייכים למשפחת הנציים. בעבר השתייכו לסדרה דורסי יום אך כיום חוקרים רבים מחשיבים אותם לסדרה עצמאית - קונדוראים (Cathartiformes).
* ציפור השיר Amaurocichla bocagei מהאי סאו טומה ופרינסיפה, שייכת למשפחה ללא מקורות בסדרתה.
* סוג של בעלי חיים Dendrogramma, השייך למשפחה Dendrogrammatidae, לא היה מזוהה עם אף קבוצה מודרנית של בעל חיים עת גילויו ב-2014. לאחר בדיקות נמצא כי הוא שייך למערכת הצורבים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **טקסון ללא מקור** בוויקישיתוף
## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# אב טיפוס (פסיכולוגיה)

**אַב טִיפּוּס** (**Prototype**) בסמנטיקה ובפסיכולוגיה קוגניטיבית הוא חבר קבוצה חברתית בעל אוסף של תכונות מאפיינות המייצגות את קבוצתו.

אב טיפוס הוא החבר בעל מספר התכונות הגדול ביותר המשותפות לשאר הפריטים בקבוצה ומספר התכונות הקטן ביותר המשותף לפריטים מקטגוריות אחרות. אין תכונות הכרחיות או מספיקות להגדרת המושג, וגבולות הקבוצה או הקטגוריה אינם מוגדרים בנוקשות. לעיתים ישנו דמיון חופף ו"משפחתי" בלבד בין חברי הקבוצה, וחברי הקטגוריה אינם שווים במידת ייצוגיותם. חברים אחרים נשפטים על סמך הדמיון לאב הטיפוס. הארגון התודעתי הוא ארגון היררכי.

למשל את קבוצת הציפורים, המאופיינת במשקל גוף נמוך, תעופה ונוצות יכולים לייצג כחברים אב טיפוסיים היונה או הדרור, אך לא היען, הפינגווין או התרנגולת, שהם חברים לא אופייניים בתכונותיהם. תפוח הוא פרי אב טיפוסי לעומת העגבנייה, וכך כלב רועים גרמני לעומת הפודל.

אך אב טיפוס לעיתים אינו מייצג אופייני של חברי קבוצתו, אלא דימוי שקיים על קבוצה זו – הסטראוטיפ. למשל, האנס האב טיפוסי הוא דימוי של גבר האורב לנערה צעירה ותמימה ההולכת לבדה בחושך ומתנפל עליה באלימות. זאת על אף שידוע כי בלמעלה מ-80% ממקרי האונס הנאנסת מכירה את האנס, והאינוס מתרחש בביתה של הנאנסת או בביתו של האנס. כך, לעיתים אב הטיפוס אינו המקרה או החבר המייצג אלא הסטראוטיפ המייצג שרווח בציבור אודות הקבוצה.

בנוסף, תיאורית אב הטיפוס לא תמיד רלוונטית, מכיוון שלא לכל הקבוצות יש מבנה היררכי בתודעה האנושית. למשל קטגוריות אנושיות כמו מדע או אמנות לא יכולות להסתדר לפי מבנה היררכי שבראשו אב טיפוס. זאת מכיוון שאין אפשרות לתייג יצירת אמנות אחת כנעלה אבסולוטית ביחס ליצירת אמנות אחרת, או תגלית מדעית כ"מדעית" יותר מתגלית אחרת.

## ראו גם

* ארכיטיפ
* סכמה (פסיכולוגיה)
* דמיון משפחתי
# טקסונומיה

**טַקְסוֹנוֹמְיָה** (מיוונית – **τάξις**: סידור; **νόμος**: שיטה, חוק) היא סיווג שיטתי של עצמים מאותו תחום. הסיווג הנפוץ ביותר הוא מדרגי (הירארכי), אולם ייתכן גם סיווג שמרשה יחסים יותר מורכבים או פחות מורכבים בין הדברים הממוינים. למשל, סיווג **מכונית** גם כ**רכב קרקעי** וגם כ**רכב ממונע**; או סיווג של צמחים לפי צבע פרחיהם, המקובל במגדירי צמחים עממיים.

## ההיסטוריה של הטקסונומיה

### הטקסונומיה בעבר

בעבר השתמשו במילה **טקסונומיה** רק במשמעות של מיון עולם הטבע. בתחום זה מקובל עד היום המידרג שהציע בשנת 1735 המדען השוודי קארולוס ליניאוס, למרות שהמדענים שינו במשך השנים את הגדרת חברי כל מדרג, כפי שאפשר לקרוא בערך מיון עולם הטבע.

דוגמה לסיווג לפי המידרג של ליניאוס:

מין **צבעוני ההרים**
שייך לסוג **צבעוני**
ממשפחת ה**שושניים**
מסדרת ה**שושנאים**
ממחלקת ה**חד-פסיגיים**
ממערכת **בעלי הפרחים**
בממלכת ה**צמחים**
### הטקסונומיה כיום

כיום הורחבה משמעות המילה **טקסונומיה** לציון מיון בתחום כלשהו, כולל בארגון ידע בארגונים, באינטרנט, וכדומה.
בתחום המודרני של ניהול ידע נחשבות טקסונומיות מעט פחות רחבות מאונטולוגיות.

כדי להבחין בין טקסונומיה במובנה המורחב והכללי, לבין הטקסונומיה במובנה המקורי מתחום הביולוגיה, טבעו בשפה האנגלית את המונח Alpha Taxonomy. בוויקיפדיה העברית נבחר להשתמש לתחום הביולוגי במונח מיון עולם הטבע.

דוגמאות לטקסונומיה בתחומים שאינם קשורים למיון בעולם החי:

|  |
| --- |
| תרבות ואמנות |
| ציור ופיסול | מוזיקה | ספרות ושירה |
| יציקת פסלים | ציורי מדרכה | מוזיקה יהודית | מוזיקה קלאסית | כתבי עת לשירה | הוצאות ספרים |

* באתרי אינדקס לאינטרנט תיתכן טקסונומיה שחלקה מתואר בטבלה משמאל.
* בחקיקה לגבי ביטוח רפואי בארצות הברית HIPAA – The Health Insurance Portability and Accountability Act of 1996 מוגדרת טקסונומיה מדרגית של ספקי שירותים רפואיים, אשר מתעדכנת פעמיים בשנה. חלק מטקסונומיה זו מוצגת להלן:

ספקי כִירוֹפְּרַקְטִיקָה
כירופרקטיקאי (קוד 111N00000X)
ספקי רפואת שיניים
סייע (קוד 126800000X)
שיננית (קוד 124Q00000X)
טכנאי מעבדה (קוד 126900000X)
רופאי שיניים
רפואת שיניים כללית (קוד 1223G0001X)
רפואת שיניים ילדים (קוד 1223P0221X)
רפואת חניכיים (קוד 1223P0300X)
* הטקסונומיה של בלום היא מושג מפתח בחינוך ובפילוסופיה של החינוך.
* טקסונומית ברטל של סוגי שחקנים היא סיווג של שחקני משחקי וידאו על פי העדפות המשחק שלהם

## הטקסונומיה והאדם

יש הטוענים שמוח האדם התפתח במהלך האבולוציה לסיווג טבעי של הכרתו את העולם למערכות ממוינות כדוגמת אלה המצוינות לעיל. השקפה זו יונקת בין היתר מהאֶפִּיסְטֶמוֹלוֹגְיָה (תורת ההכרה) של עמנואל קנט. אנתרופולוגים הבחינו שסיווגים מוטמעים במערכות חברתיות ותרבותיות מקומיות, וממלאים תפקידים חברתיים שונים. אחד המחקרים הידועים והמשפיעים ביותר בנושא הוא **צורות היסוד של חיי הדת** מאת אמיל דורקהיים. התאוריות של קנט ודורקהיים השפיעו גם על קלוד לוי-שטראוס, מייסד האנתרופולוגיה הסטרוקטורלית. לוי-שטראוס כתב שני ספרים חשובים בנושא הטקסונומיה: **טוטמיזם** ו**המוח הפראי**.

טקסונומיות כגון אלה שנותחו על ידי דורקהיים ולוי-שטראוס מכונות לעיתים טקסונומיות עממיות, כדי להבחין בינן לבין הטקסונומיות המדעיות, המתיימרות להיות אובייקטיביות ואוניברסליות.

## ראו גם

סוגי טקסונומיה נוספים מתוארים בוויקיפדיה האנגלית, בערכים:

* Folk Taxonomy הנבדלת מ-Folksonomy
* Corporate Taxonomy
* Numerical Taxonomy
* הטקסונומיה של בלום
* טקסונומיה (ביולוגיה)

## קישורים חיצוניים

* NCBI

## הערות שוליים
# סמנטיק סקולר

סמנטיק סקולר|  |
|
סוג |
מנוע חיפוש |
|
מייסדים |
אורן עציוני  |
| www.semanticscholar.org |
|   |

**סמנטיק סקולר** (אנגלית: **Semantic Scholar**) הוא כלי מחקר חינמי ומנוע חיפוש לספרות מדעית שפותח ב"מכון אלן לבינה מלאכותית" ופורסם לציבור בנובמבר 2015. מאחורי פיתוח המנוע עומד מדען המחשב אורן עציוני. נכון לשנת 2023, הכלי קיטלג מעל 200 מיליון מאמרים אקדמיים.

סמנטיק סקולר קורא ומקטלג מידע מכשני מיליון מאמרים אקדמיים המתפרסמים בכל שנה, בעיקר באנגלית. הכלי מחובר לכ-30 הוצאות לאור, חלקן מסחריות וחלקן פתוחות לציבור. בין השאר, סמנטיק סקולר מקטלג מאמרים מ־ BMJ, SSRN, PubMed, arXiv, Springer Nature, ועוד. מטרת הכלי היא לזהות מידע וקשרים חדשים. בעזרת בינה מלאכותית, למידת מכונה ועיבוד שפה טבעית סמנטיק סקולר יכול לסכם במשפט אחד כ-60 מיליון מאמרים במדעי המחשב, ביולוגיה ורפואה.

בדומה לגוגל סקולר, גם סמנטיק סקולר יודע לזהות מאמרים משפיעים במיוחד, המצוטטים פעמים רבות. הכלי מאפשר גם העתקה של הפרטים הביבליוגרפיים של המאמר. בשונה מגוגל סקולר ו־PubMed, סמנטיק סקולר מאפשר לבנות ספריה מקוונת של מאמרים אשר תעצב את המלצות הקריאה האישיות.

השימוש בסמנטיק סקולר הוא חינמי.

## ראו גם

* גוגל סקולר

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של Semantic Scholar (באנגלית)

* סמנטיק סקולר, ברשת החברתית X (טוויטר)
* סמנטיק סקולר, הבלוג הרשמי

## הערות שוליים
# הוצאת אוניברסיטת שיקגו

הוצאת אוניברסיטת שיקגו
University of Chicago Press|  |
|  |
| בניין מטה הוצאת אוניברסיטת שיקגו |
|
נתונים כלליים |
|
תקופת הפעילות |
1891–הווה (כ־135 שנים)  |
|
חברת אם |
אוניברסיטת שיקגו  |
|
מדינה |
ארצות הברית  |
|
מיקום המטה |
שיקגו, אילינוי אילינוי, ארצות הברית ארצות הברית |
|   |
| www.press.uchicago.edu |
|   |

**הוצאת אוניברסיטת שיקגו** (באנגלית: **University of Chicago Press**) היא בית ההוצאה לאור האקדמי הגדול ובין הוותיקים ביותר בארצות הברית. ההוצאה פועלת במסגרת אוניברסיטת שיקגו ומוציאה לאור מגוון רחב של פרסומים. בין הפרסומים מדריך הסגנון של שיקגו, מגוון כתבי עת מדעיים, ספרי יובל ומונוגרפיות מאת חוקרים. בניין מטה ההוצאה ממוקם במידוויי פלזנס, בקמפוס אוניברסיטת שיקגו. נכון ל-2022 הוציאה הספרייה לאור מעל 14,000 כותרים (ספרים) ומוציאה לאור כ-280 כותרים חדשים בשנה. חטיבת כתבי העת מוציאה לאור 84 כתבי עת מדעיים חלקם בדפוס וחלקם באופן אלקטרוני. מרכז ההפצה של ההוצאה משרת 150 הוצאות ובתי דפוס ברחבי העולם.

## היסטוריה

ההוצאה נוסדה בשנת 1890, כאחת משלוש המחלקות המקוריות של אוניברסיטה. בשנתיים הראשונות שימשה כבית דפוס וב-1892 החלו לצאת במסגרתה ספרי מחקר, ספרי לימוד וכתבי עת.

הגיליון הראשון של *Journal of Political Economy*, כתב העת הראשון של ההוצאה, ראה אור בדצמבר 1892.

ב-1905 החלה ההוצאה להפיץ ספרים מחוץ לאוניברסיטה עצמה. ב-1906 ראתה אור המהדורה הראשונה של מדריך הסגנון של שיקגו, המשמש כתקן לכתיבה אקדמית בתחום מדעי הרוח ומדעי החברה.

בשנות ה-50 של המאה ה-20 החלה ההוצאה להוציא לאור סדרות מקוריות ומתורגמות של הספרות וההיסטוריה של העולם. ביניהן תרגום כל הטרגדיות היווניות, והאיליאדה. כן ראה אור לקסיקון מלא יווני-אנגלי למונחי הברית החדשה והנצרות הקדומה.

ההוצאה היא המתרגם והמו"ל הבלעדי של חלק מההוגים של הפילוסופיה הקונטיננטלית באנגלית בהם ז'אק דרידה, פול ריקר ולוק פרי.

ב-2004 הוציאה ההוצאה את "האנציקלופדיה של שיקגו", מדריך אקדמי מקיף של העיר, כהכרזה על הזיקה העמוקה שבין האוניברסיטה לעיר.

## מיזם BiblioVault

BiblioVault נוסד על ידי ההוצאה וקרן משפחה אנדרו ויליאם מלון בשנת 2001 על מנת לרכז ולשמר פרסומים אקדמיים במדיה דיגיטלית. המיזם מספק גישה דיגיטלית והדפסה לפי דרישה לעשרות אלפי פרסומים של ההוצאה ושל הוצאות אקדמיות אחרות.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **הוצאת אוניברסיטת שיקגו** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של הוצאת אוניברסיטת שיקגו
* אתר BiblioVault
* אודות ההוצאה
* ההיסטוריה של הוצאת אוניברסיטת שיקגו

* הוצאת אוניברסיטת שיקגו, ברשת החברתית פייסבוק
* הוצאת אוניברסיטת שיקגו, ברשת החברתית X (טוויטר)
* הוצאת אוניברסיטת שיקגו, ברשת החברתית אינסטגרם
* הוצאת אוניברסיטת שיקגו, ברשת החברתית LinkedIn
* הוצאת אוניברסיטת שיקגו, הבלוג הרשמי

## הערות שוליים
# בקטריולוגיה

**בַּקְטֶרְיוֹלוֹגְיָה** (באנגלית: **Bacteriology**) הוא ענף של המיקרוביולוגיה העוסק בחקר הפרוקריוטים. כיום, נעשים שימושים רבים בחיידקים לצורך יצירת חומרים כגון הורמונים (אינסולין) בעזרת הנדסה גנטית. שימוש נוסף, טבעי, לחיידקים הוא מיחזור חומרים בטבע, גם על ידי פירוק של חומר אורגני. בנוסף, יש להם תפקיד מרכזי במחזור חומרים חיוניים (כגון פחמן או חנקן) בטבע.

## היסטוריה

 ערך מורחב – **תאוריית החיידקים כגורמי מחלות**

אנטוני ואן לוונהוק, החוקר הראשון שצפה בחיידקים
חיידקים נצפו לראשונה לפני 1673, כאשר אנטוני ואן לוונהוק צפה בחיידקים בעזרת מיקרוסקופ אור בעל עדשה אחת, שהוא עיצב בעצמו. לוונהוק כינה את החיידקים שראה בשם אנימלקולס (animalcules) ותיאר את תצפיותיו בסדרת מכתבים לחברה המלכותית ולעומד בראשה רוברט הוק, שכנראה צפה אף הוא בהם.

הראשון שהשתמש במונח bacterium (ביוונית Bacterion – משהו קטן), וברבים bacteria, כשם לחיידקים היה כריסטיאן גוטפריד אהרנברג בשנת 1838.

הבקטריולוג הראשון של העידן המודרני הוא הבוטנאי הגרמני פרדיננד קון (Cohn), שאפיין לראשונה, במחצית השנייה של המאה ה-19, את מסלול החיים של החיידק *Bacillus subtilis*, והראה שלחיידק שתי צורות חיים – וֶגֶטָטיבית, שאינה שורדת בהרתחה, ונבג פנימי (endospore) שעמיד בהרתחה.

בשנת 1859 הראה לואי פסטר כי תסיסה נגרמת מגידול של מיקרואורגניזמים, וכי המקור לגדילה זו הוא לא בריאה ספונטנית. רוברט קוך, שחקר מגוון חיידקים גורמי מחלות ובהם כולרה, גחלת ושחפת, הצליח לתת ראיות חזקות מספיק להתאוריה המדעית המקובלת עד היום לפיה חיידקים אחראיים למחלות מידבקות, ועל כך זכה בפרס נובל לרפואה בשנת 1905.

אף על פי שכבר במאה ה-19 היה ידוע כי חיידקים אחראיים למחלות רבות, לא היו טיפולים אנטיבקטריאליים זמינים. ב-1910 פיתח פאול ארליך את התרופה הראשונה, וב-1908 זכה בפרס נובל על עבודתו בתחום האימונולוגיה. ארליך היה חלוץ בשימוש בצבע לזיהוי וסיווג חיידקים, ועבודתו הייתה הבסיס לצביעת גרם ולצביעת ציל-נילסן.

ב-1977 גילה קארל ווז כי לארכאונים (חיידקים קדומים) קו התפתחות אבולוציונית נפרד משל החיידקים. הטקסונומיה הפילוגנטית החדשה התבססה על ריצוף ה-RNA הריבוזומלי 16S, והביאה לחלוקה של הפרוקריוטים לשתי ממלכות, חיידקים (Bacteria) וארכאונים (Archaea).

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

* בקטריולוגיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* בקטריולוגיה, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# הנדסת ביוטכנולוגיה

**הנדסת ביוטכנולוגיה** היא ענף של ההנדסה העוסק ברתימת תהליכי החיים במערכות ביולוגיות לצורך ייצור מוצרים בתחומי התעשייה, הרפואה והחקלאות. זוהי נגזרת של תעשיית ההיי טק, אשר משתמשת באורגניזמים שונים או חלקים ממנה לתועלת המין האנושי. זהו מקצוע רב תחומי, עתיר ידע ודינמיות, המבוסס על חידושים מדעיים וטכנולוגיים בתחומי הביולוגיה והכימיה.

הנדסת ביוטכנולוגיה דורשת כוח עבודה מיומן בתחומי המדעים, ההנדסה, ובתהליכי פיתוח ומחקר. הידע הנרכש בכל הנושאים האלו בלימודי הנדסת ביוטכנולוגיה, מיושם הן במתקני פיילוט והן במפעלי תעשייה רחבי היקף.

אנשי הנדסת ביוטכנולוגיה משתלבים בתהליכי המחקר והפיתוח והן בתהליכי הייצור בהנדסה גנטית, הנדסת רקמות, הנדסת הסביבה, הנדסה סביבתית-מיקרוביאלית, הנדסת מזון ופיתוחים מתחום הביולוגיה.

## הכשרה

תוכנית הלימוד לתואר מהנדס ביוטכנולוגיה כוללת מדעי יסוד כמו מתמטיקה פיזיקה, סטטיסטיקה וכימיה, את תחומי הביולוגיה כמו ביולוגיה תאית, ביולוגיה מולקולרית, ביוכימיה, מיקרוביולוגיה, הנדסה גנטית, ואימונולוגיה, לימודי הנדסה וביוטכנולוגיה כמו הנדסה כימית, תהליכי תסיסה, תהליכי הפרדה ודיאגנוסטיקה.

מוסדות הלימוד בישראל המעניקים את התואר הם אוניברסיטת אריאל בשומרון, הטכניון, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, אוניברסיטת בר-אילן, המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה והמכללה האקדמית ספיר (שנה א' כאפשרות מעבר לאוניברסיטת בן-גוריון בנגב).

## ראו גם

* ביוטכנולוגיה
* הנדסה ביו רפואית
* הנדסה

## קישורים חיצוניים

* הנדסת ביוטכנולוגיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא הנדסה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ביומכניקה

עמוד מתוך אחד הספרים הראשונים על ביומכניקה De Motu Animalium מאת ג'ובאני אלפונסו בורלי
**ביומכניקה** היא ענף מדעי בינתחומי החוקר את התכונות המכניות של אורגניזמים חיים ומנתחים את עקרונות ההנדסה הפועלים בתפקוד המערכות הביולוגיות. היא דנה ביחסים בין מבנים ובין תפקודים בכל רמות הארגון של החומר החי החל ממולקולות כגון הקולגן או האלסטין ועד רקמות ואיברים. הביומכניקה מתארת את התגובות במרחב ובזמן של החומרים הביולוגיים, מוצקים, נוזלים או ויסקו-אלסטיים, לפעולתה של מערכת כוחות ולחצים פנימיים וחיצוניים.

פרט למכניקה הקלאסית, הביומכניקה פונה לעוד תחומי מדע וטכניקה כמו ראולוגיה – כדי לחקור את התנהגות הנוזלים ביולוגיים כמו הדם, חוזק החומרים – כדי ליצור מודלים של הלחצים המופעלים על רקמות כגון סחוס המפרקים או העצמות, מכניקת המוצק כדי לנתח את המיומנויות המוטוריות והתנועתיות – החל מהתאים הבודדים וכלה האורגניזמים השלמים.

דוגמאות למחקר ביומכני כוללות חקירה של הכוחות שפועלים על הצלעות, האווירודינמיקה של ציפורים ומעוף חרקים, ההידרודינמיקה של פעולה השחייה של דגים ובאופן כללי פעולת התנועה של כל צורות החיים, החל מתא בודד ועד אורגניזם שלם. הביומכניקה של בני אדם היא חלק מרכזי במדע הקינסיולוגיה.

## היסטוריה

הפילוסוף היווני אריסטו יכול להחשב כביומכניסט הראשון. הוא כתב את הספר הראשון על תנועה של בעלי חיים, וראה את הגוף של בעלי החיים לא רק כמערכת מכנית, אלא חקר שאלות כגון ההבדל הפיזיולוגי בין דמיון של ביצוע פעולה לבין עשיית הפעולה עצמה.

איש הרנסאנס לאונרדו דה וינצ'י עסק אף הוא בביומכניקה וניתח את העקרונות הפיזיקליים והמכניים שבתנועת בני אדם ובעלי חיים. נושא מחקר ידוע שלו היה תעופת העופות.

## קישורים חיצוניים

* ביומכניקה
* ביומכניקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ביומכניקה, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ביומטריה

אמצעי זיהוי ביומטרי בדיסניוורלד
**ביומטריה** (מיוונית: ביו=חיים, מטריה=מדידה), או **ביוסטטיסטיקה**, היא תחום מדעי רחב העוסק בפיתוח וביישום של שיטות כמותיות וסטטיסטיות בפתרון בעיות הקשורות בביולוגיה. הביומטריה עוסקת בבעיות הקשורות ביצורים שונים (צמחים, בעלי חיים ובהם גם בני אדם) בתחומי מחקר ויישום שונים: חקלאות, אבולוציה, זיהוי וזיהוי פלילי, אקטואריה. בין תחומי המשנה של הביומטריה:

* **ביומטריה אבולוציונית** – ביומטריה ככלי מחקרי במדעי האבולוציה
* **זיהוי ביומטרי** – ביומטריה כאמצעי זיהוי לאדם מסוים. זיהוי זה מבוסס על חלקים בגוף האדם שמאפייניהם ייחודיים, כגון: רשתית העין, מבנה כף היד, טביעת אצבע, קול, וכו׳
* מדידת נתונים הקשורים באקטואריה, פנסיה וביטוח, כמו לוחות חיים, לוחות תחלואה, הסתברויות נשואין ועוד.

## קישורים חיצוניים

* פורטל ביומטרי כתבות בתחום הביומטריה
* תוכנית לימודי ביומטריה באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
* ביומטריה, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה ובנושא סטטיסטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# קריוביולוגיה

**קריוביולוגיה** היא המדע העוסק בחקר הקפאת תאים, רקמות, איברים ויצורים שלמים תוך כדי שמירת חיוניותם. מקור המילה קריוביולוגיה מיוונית, בה "קריו" הוא קור, "ביוס" משמעו חיים ולוגיה (λογία) פירושו תורה.

## ראו גם

* קריוניקה
* הקפאה קריוגנית

## קישורים חיצוניים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ציטוגנטיקה

גנים מסוימים המסומנים פלואורסצנטית (באדום ובירוק) על גבי כרומוזומי אדם
**ציטוֹגנטיקה** (באנגלית: **Cytogenetics**) היא תחום בביולוגיה המגשר בין הגנטיקה והביולוגיה התאית (ציטולוגיה).

מקור המילה **ציטוגנטיקה** ביוונית: **קיטוֹס** פירושו "סל, מְכל" (ובהשאלה – תא).

הציטוגנטיקה מתמקדת בעיקר בחקר הכרומוזומים – מולקולות ענק רציפות של DNA המסודרות בצפיפות, מלופפות סביב חלבונים ונמצאות בכל היצורים החיים. הענף חוקר את צורות הסידור, האריזה והליפוף הייחודיות של הכרומוזומים, את המרכיבים השונים המשתתפים בסידור (היסטונים, למשל), את צורות הסימון הגרפיות של הכרומוזומים (קריוטיפ), את האירועים המתרחשים בכרומוזומים בעת חלוקת התא (מיטוזה ומיוזה), את הטלומרים (קצוות הכרומוזומים) והשפעתם על אורך חיי היצור, וכן את המחלות השונות הנגרמות כתוצאה מפגמים גנטיים כרומוזומליים (תסמונת דאון ותסמונת פרדר וילי, למשל).

הציטוגנטיקה קשורה הדוקות לגנטיקה המולקולרית, החוקרת את האופן בו מבוצעים תהליכים מולקולריים בחומר התורשתי, כגון שכפול DNA, שעתוק ותרגום. האופן שבו ארוז ה-DNA ומלופף סביב ההיסטונים משפיע בצורה מכרעת על יכולתו להיות משועתק (ומכאן – משפיע על שעתוק הגנים, ייצור החלבונים ותכונות התא). האנזים RNA פולימראז, הנצמד ל-DNA ומייצר גדיל RNA לפי תבנית ה-DNA, יכול להיצמד ל-DNA רק בזווית מסוימת, ורק כשה-DNA נגיש. גורמי שעתוק רבים, אשר מווסתים את שעתוק הגנים, עושים זאת באמצעות היצמדות לאתרים מיוחדים ב-DNA וגרימת שינויים בסידור המרחבי של ה-DNA ובמידת נגישותו ל-RNA פולימראז. הציטוגנטיקה והגנטיקה המולקולרית חוקרות במשותף את ההשפעה של אריזת הכרומוזומים על שעתוק הגנים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ציטוגנטיקה** בוויקישיתוף
* ציטוגנטיקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.