Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# גנטיקה אקולוגית

**גנטיקה אקולוגית** היא תת-תחום בביולוגיה שחוקר איך שינויים גנטיים באוכלוסיות קשורים לשינויים בסביבה – גם בסביבה החיה (ביוטית) וגם בתנאים הפיזיים (אביוטיים, כמו אקלים)

בגנטיקה של אוכלוסיות תפקיד הסביבה באבולוציה הסתגלותית נוטה להישאר חבוי, שכן היא מתארת שינויי תדירויות גנים באמצעות נוסחאות מתמטיות ומניחה תנאים קבועים. לעומתה הגנטיקה האקולוגית מתמקדת בהבנת הקשר הישיר בין שונות גנטית לשונות סביבתית. למשל, איך תכונות נראות שונות (פנוטיפים) משקפות שונות גנטית שמושפעת מהסביבה. הופעתם של כלי מחקר מולקולריים והתפתחות האקולוגיה המולקולרית בתוך תחום הגנטיקה האקולוגית הרחיבו מאוד את ההיקף המושגי של התחום בתחילת המאה ה-21.

מקורותיה של הגנטיקה האקולוגית נטועים בהסינתזה האבולוציונית המודרנית שבה הושגה האינטגרציה בין הגנטיקה של גרגור מנדל לאבולוציה הדרוויניסטית באמצעות עבודותיהם התאורטיות של רונלד פישר ס. רייט וג'. ב. ס. הלדיין, ובאמצעות עבודותיהם המושגיות והכתיבה המשפיעה של ג'. הקסלי, דובז’נסקי וה. ג’. מולר. באופן טבעי רוב המחקר האבולוציוני בשלב הראשון התרכז בכוחות שגורמים לשינויים בתדירויות גנים וגנוטיפים בתוך אוכלוסיות.

נקודת המבט שהתמקדה בגנים לא הייתה מוקד המחקר המרכזי עבור חלק גדול מהחוקרים בשטח, הכוללים חוקרי טבע, זואולוגים ואקולוגים. הם התמקדו בברירה טבעית ככוח האבולוציוני היחיד היכול ליצור הסתגלות – ההתאמה בין אורגניזם לסביבתו. עם זאת, הדגש שלהם היה על תפקיד הסביבה בתהליך ההסתגלות.

גנטיקה אקולוגית חוקרת תהליכים אבולוציוניים, במיוחד הסתגלות באמצעות ברירה טבעית, בהקשר אקולוגי, במטרה להסביר את הדפוסים הפנוטיפיים הנצפים בטבע. בעוד שגנטיקה אבולוציונית נוטה להיות ענף של מתמטיקה שימושית המבוסס על עקרונות מנדליים, גנטיקה אקולוגית נשענת על אינטראקציה הדדית בין תיאוריה לבין תצפיות אמפיריות מניסויי שטח ומעבדה.

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פיזיולוגיה אבולוציונית

**פיזיולוגיה אבולוציונית** (באנגלית: **Evolutionary physiology**) היא חקר האבולוציה הביולוגית של מבנים ותהליכים פיזיולוגיים; כלומר, האופן שבו המאפיינים התפקודיים של אורגניזמים מגיבים לברירה טבעית וזוויגית או שהשתנו על ידי סחף גנטי אקראי לאורך דורות מרובים במהלך ההיסטוריה של אוכלוסייה או מין.

בהתאם לכך, מגוון הפנוטיפים שנחקרו על ידי פיזיולוגים אבולוציוניים הוא רחב, וכולל תכונות של מורפולוגיה, ביומכניקה, אנטומיה, אנדוקרינולוגיה, ביוכימיה, אבולוציה מולקולרית ועוד. הגדרה שהוצעה לפיזיולוגיה האבולוציונית היא "חקר הבסיס הפיזיולוגי של כשירות, כלומר, אבולוציה מתאמית של צורות ותפקודים פיזיולוגיים הקשורים לסביבה, תזונה, הומאוסטאזיס, ניהול אנרגיה, אריכות חיים ותמותה ומאפייני היסטוריית החיים".

לרוב מניחים שהברירה הטבעית והזוויגית פועלות באופן הישיר ביותר על ההתנהגות (למשל, מה חיה בוחרת לעשות כאשר היא מתמודדת עם טורף) המתבטאת בגבולות שנקבעו על ידי יכולות הביצוע של האורגניזם עצמו (למשל, כמה מהר הוא יכול לרוץ). חולשה של מודל תפיסתי ומבצעי זה היא היעדר הכרה מפורשת במקומן של מאפייני תאוריית היסטוריית החיים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פיזיולוגיה אבולוציונית** בוויקישיתוף
## הערות שוליים
# סיסטמטיקה

השוואה בין מושגים פילוגנטיים ופנטיים
בביולוגיה **סיסטמטיקה** או **תורת המיון** היא חקר מגוון צורות החיים, הן בעבר והן בהווה, והקשרים בין יצורים חיים לאורך זמן. הקשרים מדומיינים כעצים אבולוציוניים (מילים נרדפות: קלדוגרמה, עץ פילוגנטי, פילוגנטיקה). לפילוגניות שני מרכיבים: סדר הסתעפות של הענפים (מראה את הקשרים בין הקבוצות) ואורך הענף (מראה את כמות האבולוציה). עצים פילוגנטיים של מינים ודרגות טקסונומיות גבוהות יותר משמשים לחקר ההתפתחות של תכונות (למשל, מאפיינים אנטומיים או מולקולריים) ותפוצת האורגניזמים (ביוגאוגרפיה). במערכת אחרות, סיסטמטיקה משמשת להבנת ההיסטוריה האבולוציונית של החיים על כדור הארץ.

## ראו גם

* טקסונומיה (ביולוגיה)
* קלדיסטיקה – מתודולוגיה בשיטתיות
* עץ פילוגנטי – היחסים ההיסטוריים בין שושלות של אורגניזם

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סיסטמטיקה** בוויקישיתוף
* ידיעת הטבע - מיון, דף שער בספרייה הלאומית
# השפעות חברתיות של תאוריית האבולוציה

**השפעות החברתיות של תאוריית האבולוציה** היו משמעותיות. ככל שהתפתח והתחזק ההסבר המדעי למגוון החיים באמצעות אבולוציה המונעת באמצעות ברירה טבעית, הוא לעיתים החליף הסברים חלופיים, שלפעמים היו נפוצים מאוד. מאחר שהאבולוציה כוללת גם הסבר למקורות האדם, היא השפיעה עמוקות על החברה האנושית. חלק מהאנשים דחו באופן נחרץ את ההסבר המדעי בשל ההשלכות הדתיות הנתפסות שלו (למשל, דחיית הבריאה המיוחדת של האדם כפי שמתוארת בתנ"ך). הדבר גרם לעימות עז בין תומכי בריאתנות לאבולוציה בחינוך הציבורי, בעיקר בארצות הברית.

רעיונותיו של דרווין וממשיכי דרכו השפיעו בצורה מתגברת על עוד ועוד תחומי ביולוגיה, באמצעות מספר סינתזות. בשנות ה-70 קבע תאודוסיוס דובז'נסקי, כי "דבר אינו הגיוני בביולוגיה אלא לאורה של האבולוציה" ומאז התפתחו עוד סינתזות, אישושים והדגמות לאבלוציה דרך תחומים, ניסויים, תצפיות ותאוריות נוספות כמו ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית.

לאבולוציה הייתה השפעה גוברת גם בתחום מדעי החברה. ההשפעות הבולטות הן בגישה ההתנהגותית בפסיכולוגיה, בפסיכואנליזה ובמודלים בפסיכולוגיה חברתית, בכלכלה ובסוציולוגיה. מודל מפורסם בסוציולוגיה הוא הדרוויניזם החברתי. הוא פותח על ידי הרברט ספנסר, שסיכם הגיגים חברתיים בסגנון דרוויניסטי, שפורסמו לפני הופעת תורת דרווין. הדרוויניזם החברתי השתמש במונחים אבולוציוניים כדי להסביר התפתחות חברתית. ספנסר טען כי החברה עוברת אבולוציה באותו אופן שבו עוברים אותה המינים החיים. תפיסות אבולוציוניות הובילו לפיתוח פסיכולוגיה אבולוציונית ופסיכולוגיה התפתחותית אבולוציונית (חוקרים בולטים: ג'ון טובי ולדה קוסמידס), לחקר מקורות אבולוציוניים של רגשות, דפוסי התנהגות ומבנה המוח האנושי. בסוציולוגיה נעשה שימוש במודלים אבולוציוניים להבנת שינויים במבנה החברתי ובמערכות מוסר. לצד דרוויניזם חברתי של הרברט ספנסר, התפתחו גישות ביקורתיות הרואות באבולוציה מסגרת להסבר שיתופי פעולה וחברה מתואמת (כגון עבודתו של פיטר קרופוטקין על "עזרה הדדית").

באבולוציה של שפה – תהליכים אבולוציוניים שימשו מטאפורה ומודל להבנת בלשנות היסטורית והתפתחות השפות. צ'ארלס דרווין עצמו הציע הקבלות בין התפצלות שפות להתפצלות מינים. חוקרים כמו אוגוסט שלייכר ונואל רו חקרו את "עץ השפות" ואת דפוסי שינוי בשפות, ואילו מחקרים מודרניים משלבים נוירובלשנות עם תובנות אבולוציוניות להבנת מקור השפה. האבולוציה הביולוגית סיפקה השראה לחקר אבולוציה תרבותית, העוסקת בהעברת "יחידות תרבות" (ממים) מדור לדור. ריצ'רד דוקינס טבע את המונח מם ב־1976 בספרו "הגן האנוכיי", והציג מודל לפיו תרבות עוברת ברירה טבעית בדומה לגנים. מחקרים בתחומים אלה משלבים אנתרופולוגיה, ארכאולוגיה ומדעי המוח. תחום אבולוציה חברתית ותרבותית הוא תחום רחב שהתפתח בתחומים כמו סוציולוגיה ואנרתופולוגיה. בכלכלה התפתח תחום כלכלה אבולוציונית חוקר מערכות כלכליות כתהליכים דינמיים של הסתגלות ושינוי. חוקרים כמו תורסטן ובלן וג'וזף שומפטר יישמו רעיונות של "ברירה" ו"שינוי הדרגתי" להבנת חדשנות, מחזורי עסקים והיווצרות מוסדות.

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# אבולוציה תאיסטית

**אֵבוֹלוּצְיָה תֵּאִיסְטִית**, וכן **בְּרִיאָתָנוּת אֵבוֹלוּצְיוֹנִית**, הן שתי השקפות עולם דומות במהותן, שלפיהן אין סתירה בין האמונה הדתית הקלאסית באלוהים וההבנה המדעית המודרנית של אבולוציה ביולוגית. תומכי האבולוציה התאיסטית מאמינים בקיומו של אלוהים וטוענים כי הוא ברא מלכתחילה את היקום בצורה שתאפשר את היווצרות החיים בצורה טבעית וללא התערבות ישירה, כלומר, האבולוציה הביולוגית היא פשוט תהליך אשר נובע באופן אוטומטי וטבעי מהתכנון הראשוני של היקום, ומטרתו הסופית, בין היתר, הייתה ליצור את האדם.

אבולוציה תאיסטית אינה תאוריה מדעית, אלא פרשנות ספציפית של הקשר בין מדע האבולוציה לאמונה הדתית. תומכי האבולוציה התאיסטית הם אחת מן הקבוצות אשר דוחות את הקונפילקט בין דת ומדע. כלומר, הם טוענים כי אין סתירה בין המיתוסים הדתיים של בריאת העולם והתאוריה המדעית של אבולוציה. תומכיה הראשונים של השקפה זו נקראו "דרוויניסטים נוצרים". אחד הדוברים הבולטים של גישה זו היה הביולוג האבולוציוני תאודוסיוס דובז'נסקי, במאמרו "דבר אינו הגיוני בביולוגיה אלא לאורה של האבולוציה".

אין לבלבל בין אבולוציה תאיסטית לבין תכנון תבוני, ההשקפה הדתית לפיה האבולוציה אינה יכולה להתקיים כתהליך טבעי, ודורשת התערבות פעילה של "מתכנן תבוני" כלשהו על מנת להפיק תוצאות מורכבות.

## קבלה בציבור הרחב

האבולוציה התאיסטית היא ההשקפה המקובלת בקרב מספר כנסיות נוצריות גדולות, ביניהן הכנסייה הקתולית, הנצרות האורתודוקסית והנצרות הפרוטסטנטית, וכן בקרב חלק מהיהודים. לדברי יוג'יני סקוט: "בצורה כזו או אחרת, אבולוציוניזם תיאיסטי הוא תפיסת הבריאה הנלמדת ברוב הסמינרים הפרוטסטנטיים המרכזיים, ולמרות שאין לכנסייה הקתולית עמדה רשמית, היא אכן תומכת באמונה בה. מחקרים מראים שקבלת האבולוציה בארצות הברית נמוכה יותר מאשר באירופה או ביפן; מבין 34 מדינות שנדגמו, רק לטורקיה היה שיעור קבלה נמוך יותר מאשר בארצות הברית.

האבולוציוניזם התיאיסטי תואר כטוען להתאמה בין מדע לדת, וככזה הוא נתפס בבוז הן על ידי כמה אתאיסטים והן על ידי בריאתנים רבים מכדור הארץ.

## הוגים יהודיים שעסקו באבולוציה

החל מפרסומה של תורת האבולוציה של צ'ארלס דרווין בשנת 1859, עסקו חלק מהוגים היהודיים ביחס הראוי אליה. ביניהם ניתן למנות את הרב אברהם יצחק הכהן קוק, אשר כתב עליה מספר פסקאות, למשל ב"אורות הקודש".

במאה ה-20, עם הפיכתה של תאוריית האבולוציה לרעיון מרכזי במדע הביולוגיה, הוצעו רעיונות שונים להתמודדות עם הקונפליקטים שהתעוררו בין ההסברים המדעיים להיווצרות החיים, בהדרגה ובאופן המושפע מאקראיות המוטציה (בשילוב עם ברירה טבעית), לבין המסורת היהודית התנ"כית המספרת על בריאת החיים על ידי בורא. אחד ההוגים שכתב על הנושא הוא הרב יונתן זקס. בספרו "השותפות הגדולה", הוא הציע רעיונות ליישוב הסתירות בין האמונה לבין המדע, כשפרק י"ג בספר מוקדש לדארוויניזם ומראה דרכים לראות בתורת האבולוציה רעיונות חדשניים על אלוהים ועולמו.

בשלהי המאה ה-20, פרופ' נתן אביעזר פרסם סדרת ספרים העוסקת ביחס בין תורה למדע, כשספרו הראשון, "בראשית ברא", מציע פתרון פרקטי לסתירות בין בריאה לאבולוציה ומראה תיאום בין ששת ימי הבריאה להיווצרות העולם, מערכת השמש והחיים.

## ראו גם

* הפודקאסט "אבולוציה זו לא מילה גסה"

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא דת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# אורגניזם

| אורגניזם |
| --- |
|
ארבעה סוגי אורגניזמים: אמניטה מוסכריה, חיידק Escherichia coli, חמציץ נטוי ותנין יאור. |
| מיון מדעי |
|  |

כל אורגניזם משתייך לאחת משלוש על-הממלכות: אאוקריוטים, חיידקים אמיתיים וחיידקים קדומים
**אוֹרְגָּנִיזְם** (בעברית: **יְצוּר**) הוא כל דבר חי המסוגל להתקיים ולהתרבות בכוחות עצמו ולבצע חילוף חומרים. בהגדרה אחרת, כל מה שיש בו תא אחד לכל הפחות. אורגניזם הוא פרט בדיד שגדל, מתפתח ועל פי רוב גם מתרבה.

האורגניזם מקיים במהלך חייו במו גופו את פעילויות החיים של המין אליו הוא שייך. חלק מהאורגניזמים (למשל אלמוגים ודבורי דבש) לא יכולים להתקיים בצורה עצמאית, אלא רק כחלק ממושבה.

האורגניזמים משפיעים על סביבתם בצורות שונות (חילופי גזים, הפרשות וכדומה). בתוך גופו של אורגניזם מתקיים הומאוסטזיס, כלומר התנאים הפיזיקליים והכימיים השוררים בתוך גופו נשמרים ברמה יציבה שמתאימה לפעילותו המיטבית, גם אם בסביבה שוררים תנאים שונים.

כל האורגניזמים מתחלקים לשלוש על ממלכות: אאוקריוטים, חיידקים אמיתיים וחיידקים קדומים.

לגבי הגדרת הנגיפים כאורגניזמים, קיימת מחלוקת פילוסופית בדבר. הם אומנם מכילים חומר גנטי ומסוגלים להתרבות בתוך תא פונדקאי, אולם מצד שני הם אינם מקיימים כל פעילות מטבולית ואינם מתרבים מחוץ לתא הפונדקאי. למעשה, הם אינם מכילים דבר מלבד חומצת גרעין, מספר חלבונים ולעיתים אף מעטפת ליפידית. לכן, היום רוב החוקרים אינם מגדירים אותם כאורגניזמים.

## מאפייני האורגניזם

* כל עולם החי מושתת על התא. זו היחידה הבסיסית ביותר של כל האורגניזמים החיים. גם לתא יש ארכיטקטורה פנימית, והוא עצמו מורכב מאברונים פנימיים.
* כל אורגניזם מבצע רגולציה בין הסביבה הפנימית לחיצונית. הוא נלחם בסביבה משתנה, ומנסה לייצב את זו הפנימית. הן האורגניזם השלם והן התא מקיימים בקרה של הסביבה הפנימית באופן כמעט בלתי-תלוי בסביבה החיצונית. זוהי אחת התכונות הבולטות של עולם החי.
* הומאוסטזה היא יכולת האורגניזם לקיים סביבה פנימית קבועה, זאת באמצעות מגוון רחב של תהליכים. קיום ההומאוסטזה מתאפשר באמצעות מטבוליזם.
* אבולוציה והתפתחות הן מאפיין נוסף של האורגניזם. כל אורגניזם יודע לייצר את עצמו – ולא סוגים אחרים.
* האורגניזם מגיב לסביבתו ללא הפסקה – לצמח שאוכל חרקים, למשל, יש חיישנים שגורמים לו להגיב כשנכנס חרק ללוע שלו. היחס הוא מתמיד - האורגניזם מחליף אנרגיה עם הסביבה כל הזמן.
* היררכיות – קיימות רמות שונות של התארגנות של עולם החי – לכל אורגניזם יש תאים שמהם הוא מורכב. התאים מרכיבים רקמות, אשר מרכיבות איברים, והאיברים יוצרים את הגוף.

## ראו גם

* אורגניזם מודל
* מיקרואורגניזם
* נגיף

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# טקסון

|  |
| --- |
| **דרגה טקסונומית (טקסונומיה)** |
| דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע. בכתב מודגש: דרגות ראשיות. ברגיל: דרגות משניות. |
| * על־ממלכה
* **ממלכה תת־ממלכה
* על־מערכה
* **מערכה תת־מערכה
* על־מחלקה
* **מחלקה תת־מחלקה
* אינפרא־מחלקה
* על־סדרה
* **סדרה תת־סדרה
* אינפרא־סדרה
* על־משפחה
* **משפחה תת־משפחה
* שבט
* תת־שבט
* **סוג תת־סוג
* סקציה
* **מין תת־מין
* זן/גזע
 |

במיון עולם הטבע, **טַקסוֹן** (בכתב לטיני: **taxon**, מיוונית: **τάξις**‏/**taxis**, מיקום או סידור; בעברית: **יחידת מיון**) היא קבוצה שמקבצת את כל האורגניזמים בעלי תכונות משותפות. אומנם לפי הגדרה זו, מיון של טקסון אמור להיות חד-ערכי, אולם ישנם מקרים בהם הטקסונומים חלוקים באשר לסיווג של טקסונים מסוימים, בדרך כלל בשל מחלוקת בנוגע לקריטריונים המאחדים את הטקסון.

הטקסונים מסווגים לעיתים כטקסון טוב (טבעי) או לא טוב (טקסון שאינו טבעי או אמיתי). טקסון טבעי הוא טקסון אשר לכל האורגניזמים המקובצים תחתיו יש מכנה משותף המתבטא בדמיון במקטעי DNA. כיום הטקסונים הפילוגנטיים (ענף / קלייד) נחשבים כאלה. לדוגמה, ללטימריה אב קדמון משותף קרוב יותר לאדם הנבון מאשר לטרוטה, למרות ששניהם דגים. טקסון לא-טבעי הוא טקסון אשר קיים דמיון חיצוני אך לא גנטי.

שם הטקסון, בדרך כלל, מגדיר את השם המדעי, ולכל דרגת מיון קיימת סיומת ייחודית לדרגת המיון. למשל, משפחה בממלכת בעלי חיים תסתיים ב-"idae", ואילו סדרה בממלכת בעלי החיים תסתיים ב-"formes".

## ראו גם

* זן (טקסונומיה)
* גזע (ביולוגיה)
* עץ פילוגנטי
* מיון עולם הטבע
* איכנוטקסון

## קישורים חיצוניים

* טקסון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# על-ממלכה

|  |
| --- |
| **דרגה טקסונומית (טקסונומיה)** |
| דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע. בכתב מודגש: דרגות ראשיות. ברגיל: דרגות משניות. |
| * על־ממלכה
* **ממלכה תת־ממלכה
* על־מערכה
* **מערכה תת־מערכה
* על־מחלקה
* **מחלקה תת־מחלקה
* אינפרא־מחלקה
* על־סדרה
* **סדרה תת־סדרה
* אינפרא־סדרה
* על־משפחה
* **משפחה תת־משפחה
* שבט
* תת־שבט
* **סוג תת־סוג
* סקציה
* **מין תת־מין
* זן/גזע
 |

מיון עולם הטבע לשלוש על-ממלכות

לחצו כדי להקטין חזרה

לחצו להגדלה

---

דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע. לחץ על הדרגות השונות על מנת להגיע לערכים המורחבים עליהם.

**על־ממלכה** או **דומֵיין** (מאנגלית: **Domain**) היא הרמה העליונה ביותר במבנה ההירארכי של מיון עולם הטבע (טקסונומיה). שיטות המיון המודרניות נוטות לחלק את היצורים לשלוש על-ממלכות:

* חיידקים (Bacteria)
* ארכאונים (Archaea)
* איקריוטיים (Eukaryota)

שיטת המיון המקורית של המדען השוודי קארולוס ליניאוס התבססה על דמיון בתכונות היצורים ובמראם. כיום, עם התפתחות הביולוגיה, הפכה שיטה זו למיושנת. שיטות מיון חדשות שהוצעו, מבוססות בעיקר על דמיון גנטי. כתוצאה מכך, קבוצות רבות של יצורים שנחשבו כיחידות סיסטמטיות, אינן עוד כאלה.

חיידקים וארכאונים הם יצורים חסרי גרעין (פרוקריוטיים) ואילו האיקריוטיים הם יצורים בעלי גרעין. האיקריוטיים עצמם ממוינים לקבוצות של חד-תאיים כפרוטוזואה ואצות ולשלוש ממלכות: בעלי חיים (Animalia או Metazoa), פטריות (Fungi) וצומח (Plantae או Viridiplantae).

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **על-ממלכה** בוויקישיתוף
# נומנקלטורה

**נוֹמֶנְקְלָטוּרָה** (בעברית: **מינוח**) היא רשימת מונחים בתחום מסוים. ענף הבלשנות העוסק בחקר שמות העצם הפרטיים ומקורם קרוי אונומסטיקה.

מתן שמות לעצמים הוא הבסיס לתקשורת מילולית. בסיפור בריאת העולם בספר בראשית החל אלוהים במשימה זו מיד בתום מעשה הבריאה הראשון: ”וַיִּקְרָא אֱלֹהִים לָאוֹר "יוֹם" וְלַחֹשֶׁךְ קָרָא "לָיְלָה", וַיְהִי עֶרֶב וַיְהִי בֹקֶר יוֹם אֶחָד.” (בראשית א', ה') והאדם הראשון המשיך בה, מיד לאחר בריאתו: ”וַיִּקְרָא הָאָדָם שֵׁמוֹת לְכָל הַבְּהֵמָה וּלְעוֹף הַשָּׁמַיִם וּלְכֹל חַיַּת הַשָּׂדֶה...” (בראשית ב', כ')

הצורך המדעי למערכת שמות פשוטה, יציבה ומקובלת על הכול לעצמים בעולם, יצר מערכות נונמנקלטורה הפועלות לפי כללים נוקשים ליצירתם של מונחים חדשים. דוגמאות לכך:

* מיון עולם הטבע – הנומנקלטורה הנהוגה בבוטניקה ובזואולוגיה.
* מונחון IUPAC – השיטה למתן שמות לתרכובות כימיות. באופן אידיאלי, לכל תרכובת אורגנית ואי-אורגנית צריך להיות שם שממנו אפשר לדעת את נוסחת המבנה שלו.

## ראו גם

* טרמינולוגיה

## קישורים חיצוניים

* נומנקלטורה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פלינולוגיה

תצלום מיקרוסקופ אלקטרוני סורק, בהגדלה של x500 של אבקת פרחים מכמה מינים שונים של פרחים
**פלינולוגיה** (**Palynology**) היא המדע העוסק בחקר אבקת הפרחים, הנבגים וגרגירי האבקה המאובנים. שרידים אלה מעידים על הצמחייה הקדומה, ועל כן התחום משמש בפלאונטולוגיה ובארכאולוגיה לשחזור הסביבה בעבר.
שימוש בפלינולוגיה נעשה גם לצורך זיהוי פלילי.

דופן התא של גרגרי אבקת פרחים (הנקראים פולן) מורכבת מן החומר האורגני העמיד ביותר בטבע, ספורופולנין, ולכן היא בעלת יכולת השתמרות גבוהה מאוד: הגרגרים עשויים להשתמר כמאובנים במשך מאות ואף אלפי שנים. תנאי שימור טובים במיוחד לגרגרי אבקה שוררים במקומות שתהליכי החמצון בהם אינם קיימים או אטיים מאוד, כגון במשקעים סדימנטים שמצטברים בקרקעית ימים, אגמים וביצות, כמו גם בסביבה מדברית.

פלינולוגיה מסייעת לחקור התיישבות באזורים מסוימים, לדוגמה: בדיקות פלינולוגיות שנערכו על צמחים מאובנים בגרינלנד מוכיחות כי חל שינוי בהרכב הצמחייה מעצים לשיחים, עובדה שהגדילה את תלותם ביבוא עץ ופגעה בפוריות האדמה. מחקרים פלינולוגיים נוספים טוענים כי הייתה עלייה בקיומן של שריפות ביבשת אוסטרליה לפני כ-120,000 שנים, דבר שלדעת חוקרים מסוימים קשור בפעילות אנושית.

## קישורים חיצוניים

* science/palynomorph פלינולוגיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* פלינולוגיה, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# מורפולוגיה (ביולוגיה)

חוקר בודק את צלעותיה הרחבות של לטאת דרקון מהמין Draco quinquefasciatus, איתם היא יכולה לדאות.
מורפולוגיה של תא עצב.
**מוֹרְפוֹלוֹגְיָה** (מהמילה היוונית **μορφή**, צורה) היא ענף בביולוגיה העוסק בחקר הצורה, המבנה והצבע של הגוף החי (צומח ובעלי חיים) ואיבריו. המורפולוגיה נחלקת לשלושה ענפי משנה עיקריים: מורפולוגיה חיצונית, מורפולוגיה פנימית ומורפולוגיית ההתפתחות.

## מורפולוגיה חיצונית – אנטומיה

האנטומיה עוסקת בהכרת איברי הגוף, ומערכת היחסים שביניהם. שיטת המחקר של המורפולוגיה החיצונית, מתבססת על ניתוח הגוף לחלקיו. מקובל להפריד בין אנטומיה של גוף האדם, לבין אנטומיה של בעלי חיים. [דרושה הבהרה] הענף העוסק בהשוואה ביו אנטומיה של גוף האדם לבין אנטומיה של בעלי חיים, וכן בין האנטומיות של בעלי חיים השונים נקרא אנטומיה השוואתית.

## מורפולוגיה פנימית – היסטולוגיה

ההיסטולוגיה עוסקת בחקר מבנה הרקמות. בשלב ראשון היה ההבדל בין האנטומיה להיסטולוגיה בכך שבעוד שראשונה עסקה בתיאור הגוף כפי שהוא נראה בעין בלתי מזוינת, השנייה עסקה בתיאור הגוף כפי שהוא משתקף מבעד למיקרוסקופ. אך מדע ההיסטולוגיה התפתח וכיום הוא עוסק לא רק במבנה הקבוע של הרקמות, אלא אף בשינויים החלים בהם בהתאם לתפקידם, מקומם ואופי פעילותם.

## מורפולוגיה של ההתפתחות – אמבריולוגיה

האמבריולוגיה עוסקת בהתפתחות האורגניזם מרגע ההפריה ועד יציאתו לאוויר העולם. היא מתארת את השינויים החלים בנבט/עובר ואת הביטוי לשינויים הללו בתאים, ברקמות, באיברים ובגוף כולו, עד הגיעו למצבו המושלם.

## קישורים חיצוניים

* מורפולוגיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מורפולוגיה, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# איבר מין

איברי המין של אצות ירוקות. האיברים הזכריים הם אדומים ומנוקדים כמו חיפושית משה רבנו והאיברים הנקביים הם חומים
**איבר מין** הוא האיבר המעורב ברבייה מינית בבעלי חיים ובצמחים. בדרך כלל יש שתי קבוצות שונות של איברי מין – זכריים ונקביים.

## ביונקים

החלק הגלוי של איברי המין אצל יונקים זכרים מורכב משק האשכים והפין. אצל נקבות הוא מורכב מהפות והנרתיק.

אצל יונקים בעלי שליה לנקבות יש שני פתחים לאיברי המין – הנרתיק והשופכה, בעוד שלזכרים יש רק אחד – השופכה. לאיברי מין של זכרים ונקבות יש קצות עצבים רבים, וכתוצאה מכך המגע המיני הוא מהנה ורגיש.

ברוב החברות האנושיות, ובמיוחד בחברות השמרניות יותר, חשיפת איברי המין האנושיים בציבור אסורה.

## בחיות אחרות

אצל בעלי חיים רבים אחרים, פתח אחד המכונה פתח ביב משמש כפתח היחיד עבור מערכת הרבייה, העיכול, והשתן (אם קיימים). אצל כל היצורים הדו-חיים, הציפורים, הזוחלים, כמה דגים, וכמה יונקים (יונקי הביב, טנרקיים, חפרפזיים וחפרפרות כיס) יש פתח מסוג זה.

### חרקים

איברי מין אצל חרקים מכונים איברי המין החיצוניים.

### שבלולים וחלזונות

איברי הרבייה של שבלולים וחלזונות משתנים מאוד מקבוצה אחת לאחרת.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **איבר מין** בוויקישיתוף
* איברי מין, דף שער בספרייה הלאומית
# קריוטיפ

**קָריוֹטיפ** (באנגלית: **Karyotype**) הוא מערכת הכרומוזומים של יצור חי. בביטוי זה משתמשים בדרך כלל לייצוג ולמספוּר של כרומוזומים אלו באופן תקני על גבי צילום. בייצוג זה מסודרים הכרומוזומים בזוגות של כרומוזומים הומולוגיים לפי גודלם מצד שמאל למעלה. סידור זה גם תואם למספר שהוענק לכל כרומוזום כך שאצל בני האדם כרומוזום 1 הוא הגדול ביותר וכרומוזום 21 הוא הקטן ביותר. (עקב טעות היסטורית כרומוזום 22 מוספר אחרון). יוצאים מהכלל הם כרומוזומי המין שלא ממוספרים, וסימונם: X ו-Y.

## בדיקת קריוטיפ

בבדיקת קריוטיפ ממוצה החומר הגנטי בשלב המטאפאזה של המיטוזה במחזור התא. הכרומוזומים נצבעים בצביעה שמבחינה ביניהם. לאחר מכן הם מצולמים ולבסוף מסדרים את תמונות הכרומוזומים בזוגות הומולוגיים לפי הגודל ולפי מיקום הצנטרומר. בדיקה כזו מאפשרת לגלות את מין העובר (האם קיים כרומוזום Y או לא) ולגלות פגמים שונים בסידור הכרומוזומים כגון טרנסלוקציה, טריזומיה ומונוזומיה. חלק מפגמים אלו מנבא מחלות חמורות או תופעת פסיפס שנוצרה בגוף. לדוגמה: טריזומיה בכרומוזום 21 משמעותה שהעובר לוקה בתסמונת דאון; כרומוזום X אחד וחוסר בכרומוזום Y משמעותו תסמונת טרנר.

בדיקת קריוטיפ מתבצעת כחלק מבדיקת מי השפיר או בדיקת סיסי שליה במהלך ההיריון. אלטרנטיבה יקרה אך מהירה יותר לבדיקת קריוטיפ היא בדיקת היברידיזציה פלוריסנטית באתר, או בקיצור FISH, שמסוגלת גם היא לאתר טריזומיה ומונוזומיה.

מלבד הצילום, נהוג לייצג את בדיקת הקריוטיפ על ידי כתיבה תקנית בה נכתבים מספר הכרומוזומים הכולל ולצידם סמלם של כרומוזומי המין. לפיכך 46,XX מציין נקבה תקינה ו-46,XY מציין זכר תקין.

## קישורים חיצוניים

* על הקריוטיפ - פעילות אינטראקטיבית באתר לרגו (LerGO)
* משחק אינטראקטיבי לסידור קריוטיפ (באנגלית)
# פיזיולוגיה

**פִיזְיוֹלוֹגְיָה** היא המדע העוסק בחקר התפקוד המכני, הפיזי והביוכימי של גופם של יצורים חיים. מהרמה המולקורית ועד לרמת היצור השלם.

פיזיולוגיה באופן מסורתי נחלקת ל**פיזיולוגיה של הצמח** ול**פיזיולוגיה של יצורים חיים**. לדוגמה, את חלק מתובנות המחקר על תא שמרים ניתן ליישם גם בתא אנושי. באופן כללי ההסתברות לדמיון בתגובות בין מינים שונים אינה ידועה.

הכלים המשמשים למחקר הפיזיולוגיה של בני האדם מרחיבים את הכלים והשיטות למחקר חיות. במחקר ניתן להשתמש במיקרוסקופ ובצביעה היסטולוגית. גם הפיזיולוגיה של הצמחים שואלת כלים משני שדות מחקר אלו. היקף הנושאים למחקר הוא גדול לפחות כמו אילן היצורים החיים עצמו. בשל המגוון הרחב נוטה המחקר בתחום הפיזיולוגיה של בעלי החיים להתרכז בהבנה איך תכונה פיזיולוגית משתנה לאורך האבולוציה של בעלי החיים.

תחומי מחקר חדשים התפתחו מתוך המחקר הפיזיולוגי כגון ביוכימיה, ביופיזיקה, ביומכניקה ופרמקולוגיה.

על המחקרים הבולטים בתחום מוענק פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה. בנוסף לכך, האקדמיה הבלגית מעניקה פרס גלוגה דו-שנתי לזכר גוטליב גלוגה.

## ראו גם

* פיזיולוגיה של מערכת הנשימה
* פיזיולוגיה של הכליה
* פיזיולוגיה אבולוציונית

## קישורים חיצוניים

* פיזיולוגיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* פיזיולוגיה של האדם, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.