Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# מרחב (פיזיקה)

בפיזיקה, ה**מרחב** הוא ה"זירה" שבה מתרחשים כל האירועים הפיזיקליים ביקום. כל אירוע פיזיקלי ניתן לשיוך למקום מסוים במרחב, ברמת דיוק המוכתבת מעקרון אי הוודאות. מקום במרחב ניתן להגדרה באמצעות מערכת קואורדינטות נבחרת.

המרחב הפיזיקלי מאופיין בתכונות שאנו רגילים אליהן מניסיוננו היום-יומי: הוא רציף (לפחות באופן מעשי); הוא בעל 3 ממדים, כלומר בעל נפח; מתקיימת בו הפרדה של מרחקים (מטריקה); ואפשר לחבר בו דרכים ליניאריות. על כן, מבחינה מתמטית נהוג למדל את המרחב הפיזיקלי כמרחב האוקלידי WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 באמצעות הנורמה האוקלידית (המושרית על ידי מכפלה סקלרית) ולתארו באמצעות מערכת צירים קרטזית תלת-ממדית.

## המרחב המוחלט במכניקה הניוטונית

במכניקה הניוטונית, המרחב המוחלט הוא הזירה בה מתרחשים כל האירועים הפיזיקליים ושביחס אליו מודדים את תנועותיהם של גופים פיזיקליים. ניוטון הניח את קיומו של מרחב מוחלט כזה כבסיס לניסוח הפיזיקה שלו, אף על פי שלא ניתן לראות, להרגיש או למדוד אותו.

בגלל אופיו הנפרד והבלתי-נגיש של המרחב המוחלט, הותקף קונספט ניוטוני זה בחריפות על ידי פילוסופים כגון ג'ורג' ברקלי, דייוויד יום וארנסט מאך שטענו שהמרחב המוחלט הוא רק פיקציה ושלקיומו אין משמעות או תוקף שכן רק מרחקים ותנועות יחסיות בין עצמים אקטואליים ניתנים למדידה.

## המרחב בתורת היחסות

איור הממחיש כיצד המסה מעקמת את המרחב-זמן. בשרטוט, המרחב מתואר כסריג דו-ממדי הנמצא בעל-מרחב תלת־ממדי. האיור מתעלם מממד הזמן.
במסגרת תורת היחסות הפרטית, הראה אלברט איינשטיין כי המרחב והזמן שזורים באופן בלתי ניתן להפרדה ומהווים יחדיו את המרחב-זמן, זירת ההתרחשות האקטואלית של כל האירועים הפיזיקליים. מכאן נובע שמדידות של מרחב וזמן תלויות במערכת הייחוס של הצופה ובמהירות שבה היא נעה יחסית למערכות ייחוס אחרות, וכאשר ישנה תנועה הזמן והמרחב משולבים באופן הניתן לחישוב באמצעות טרנספורמציות לורנץ.

בתורה זו איינשטיין דן במערכות אינרציאליות (מערכות שנעות במהירות קבועה) מבלי לפרט ביחס למה הן אינרציאליות. שאלה זו באה על פתרונה בתורת היחסות הכללית הטוענת לשקילות בין תאוצה לכבידה. משקילות זו נובע כי שדה כבידה מעקם את המרחב כך שהוא חדל להיות אוקלידי. לפי זה כבידה איננה כוח ממשי אלא כוח מדומה הנתפס בדעתנו כממשי מכיוון שבחושים שלנו אנו תופסים את המרחב כאוקלידי. לדוגמה, התיאור הפיזיקלי הנכון לתנועת הירח הוא שהירח סובב סביב כדור הארץ לא משום שכדור הארץ מושך אותו, אלא משום שמסת כדור הארץ מעקמת את המרחב, ובמרחב העקום שנוצר סביבה המעגל הוא הקו הקצר ביותר עבור הירח.

## ראו גם

* מכניקה
* תורת היחסות
* שלוש מהפכות קופרניקניות
* תורת השדות הקוונטית
* כבידה
* חוק טבע

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מרחב** בוויקישיתוף
* מרחב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* דוד גורביץ' ודן ערב, הערך "מקום", באתר אנציקלופדיה של הרעיונות

## הערות שוליים
# ריסנית

| ריסנית |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| על־ממלכה: | אאוקריוטים |
| ממלכה: | פרוטיסטים |
| על־מערכה: | אלוואולטים |
| מערכה: | ריסניים |
| שם מדעי |
|  Ciliate ‏Doflein, 1901 |

**רִיסָנִית** (שם מדעי: Ciliate) היא קבוצה של חד-תאיים איקריוטיים, המאופיינים באברונים דמויי שערות המזדקרים מהתא ונקראים ריסים או ריסונים (cilia) או ביחיד ריסון (cilium). המבנה של הריסים דומה לשוטון, אך הם קצרים יותר, רבים יותר ונעים בתנועת גל שונה מאשר השוטון. הריסים משמשים לשחייה, זחילה, היצמדות, אכילה ותחושה.

הריסניות הן קבוצה חשובה בפרוטיסטים ונפוצה כמעט בכל מקווה מים: שלוליות, נחלים, אגמים, אוקיינוסים או אדמה לחה. במדע מתוארים כ-3,500 מינים שונים כאשר ההערכה היא שהמספר האמיתי קרוב ל-30,000. גודלם נע בין µm‏10 ל-4mm.

אחד המינים הנפוצים והמוכרים הוא הסנדלית.

כמו רבים מהחד-תאיים האיקריוטיים הריסניות מתרבות הן ברבייה אל-זוויגית, בחלוקה, והן ברבייה זוויגית.

דיאגרמה של ריסניות
הריסניות מציגות דוגמאות ייחודיות בעולם החי של ארגון החומר הגנטי. בתאי הריסניות יש שני גרעינים. הגרעין הקטן, או גרעין הנבט, המכיל את כל החומר הגנטי, ומשמש רק לרבייה זוויגית, והגרעין הגדול, או גרעין הגוף, שהוא יותר גדול והוא מכיל רק את החומר הגנטי הדרוש לפעילות של התא. בכל חלוקה ברבייה אל-זויגית החומר בגרעין הנבט מתחלק במדויק אך בגרעין הגוף חלים שיבושים והפחתות כך שאחרי כמה מאות חלוקות התא מזדקן ותפקודו משתבש. בשלב הזה מתבצעת רבייה זוויגית. גרעין הנבט מתחלק כמו בחלוקת הפחתה לשני גרעינים בעלי סט כרומוזומים יחיד. שני תאי ריסנית נפגשים ומחליפים ביניהם אחד מהגרעינים המופחתים וכך, בצורה דומה ליצורים האחרים, מתקבל אצל כל אחד מההורים גרעין "מופרה" אחד, כאשר כל הורה תורם מחצית מהחומר הגנטי של הצאצא. במקביל, תא הגוף הישן נהרס. לאחר ששני תאי ההורים נפרדים, מתחלק הגרעין המופרה לשני תאים – לתא נבט ולתא גוף חדש אשר החומר הגנטי ה"מיותר" שבו נהרס ונמחק והחומר הנותר מאורגן ומסודר מחדש. נוצרת ריסנית צעירה, ותהליך הרבייה בחלוקה מתחיל מחדש. הרבייה הזוויגית אינה מיועדת להתרבות אלא ליצירת תא גוף חדש.

עוד תכונה ייחודית לריסניות היא החלוקה לכרומוזומים. החומר הגנטי בגרעין הנבט מחולק לכרומוזומים אחדים ומופיע בשני עותקים, כמו אצל מרבית היצורים. בגרעין הגוף לעומת זאת הוא מחולק לכרומוזומים רבים, וכל אחד מהם יכול להופיע בעותקים רבים. למין אוקסיטריכה טריפאלאקס (*Oxytricha trifallax*) יותר מ-20,000 כרומוזומים ומספר העותקים שלהם יכול להגיע עד ל-200,000.

אחד המינים המיוחדים הוא הריסנית טֶטְרַהִימֶנָה (*Tetrahymena thermophila*). לריסנית זו, אין שני מינים זווייגים אלא שבעה זוויגים שונים. כל אחד מהם יכול להתרבות עם כל אחד מהאחרים אך לא עם עצמו. המין של כל צאצא נקבע באופו אקראי לגמרי, ללא שום קשר להורים, ונעשה תוך כדי הסידור החדש של הכרומוזומים שבגרעין הגוף.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ריסנית** בוויקישיתוף

* ריסנית, באתר ITIS (באנגלית)
* ריסנית, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* ריסנית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* ריסנית, באתר GBIF (באנגלית)
* ריסנית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ד"ר גל חיימוביץ', **הריסנית עם אלפי הכרומוזומים**, מכון דוידסון
* נועם לויתן ויונת אשחר, **שבעת המינים של הריסנית**, הידען
# אגוז

תערובת אגוזים
תערובת אגוזים
פרנסואה בארו, ציור של אגוזים, 1932
**אֱגוֹז**, בבוטניקה, הוא פרי יבש פשוט בעל זרע יחיד (לעיתים נדירות זרע כפול) שקליפתו החיצונית הופכת קשה מאוד בבשלות, ואינה נפתחת באופן טבעי לשחרור הזרע הנמצא בתוכה. בקולינריה, ההגדרה של המונח "אגוז" רחבה יותר ומתייחסת לכל גרעין גדול ושמנוני המצוי בתוך קליפה ומשמש להכנת מזון. אגוזים שונים מכילים שומנים, חלבונים וערך תזונתי רב.

## סוגי אגוזים

* אגוז אשור
* אגוז האלון (בלוט)
* אגוז השמן הידוע גם בשם "אגוז הנר" – פריוֹ של העץ Aleurites moluccanus
* אגוז לוז (בונדוק)
* אגוז מוסקט
* אגוז מלבר הידוע גם בשמות "אגוז סאבא" או "ערמון גיאנה" – פריוֹ של העץ Pachira aquatica
* אגוז מלך הידוע גם בשמות "אגוז קליפורניה" או "אגוז מוח"
* אגוז מלך לבן הידוע גם בשם "אגוז חמאה" – פריוֹ של העץ Juglans cinerea  וקרוב משפחתו של "אגוז המלך"
* אגוז מקדמיה
* ערמון
* קאריה
* אגוז שיאה

## אגוזים בבישול

בבישול, המונח "אגוז" רחב יותר ומתייחס לסוגי זרעים ופירות שונים; באופן כללי, המונח מתייחס לכל גרעין גדול ושמנוני המצוי בתוך קליפה ומשמש להכנת מזון.

כמה סוגי אגוזים המשמשים בהכנת סוגי מזונות, אך אינם אגוזים על-פי ההגדרה הבוטנית:

* אגוז אדמה (המכונה גם בוטן)
* אגוז ברזילאי או שקד ברזילאי (זרע העץ)
* פיסטוק (הפרי של אלה אמיתית = אלת הבוטנה, *Pistacia vera*)
* צנובר (זרע עץ האורן)
* קוקוס (אגוז הודו)
* שקד מצוי
* קשיו
* אגוז נמר

## אלרגיה

 ערך מורחב – **אלרגיה לאגוזים**

אגוזים רבים הם אלרגנים ידועים.

## ראו גם

* דקה (מטבל)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אגוז** בוויקישיתוף
* אגוזים, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# מחטנאים

| מחטנאים |
| --- |
|
אשוחית אנגלמן |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | צומח |
| מערכה: | **מחטנאים** |
| שם מדעי |
|  Pinophyta ‏רוול, 1996 |
|  |

**מחטנאים** (שם מדעי: Pinophyta) היא מערכה הידועה גם בשם **אצטרובלניים**, כיוון שהאצטרובל משמש כמערכת ההתרבות של כל הצמחים ממערכה זו (ורק זו).

נכון ל-1998, במערכה זו יש מחלקה אחת (המחטניים), ולה יש סדרה אחת (המחטיים), וסדרה זו מחולקת ל-8 משפחות, 68 סוגים ו-629 מינים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מחטנאים** בוויקישיתוף

* מחטנאים, באתר ITIS (באנגלית)
* מחטנאים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* מחטנאים, באתר Tropicos (באנגלית)
* מחטנאים, באתר GBIF (באנגלית)
* עצי מחט, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# דוחן

דוחן
**דוֹחַן** הוא כינוי לקבוצה של דגנים חד-שנתיים גבוהים בעלי זרע קטן, המשמשים לגידול חקלאי כמזון לאדם וכמספוא לבהמות, באזורים בעלי תנאים קשים לגידול חקלאי. זו איננה קבוצה טקסונומית, ורוב המינים בה שייכים לתת-המשפחה Panicoideae שבמשפחת הדגניים.

השימושים בגידולי הדוחן מגוונים. זנים מסוימים של דוחן משמשים מזון מקובל לבני אדם בהודו, נפאל, סרי־לנקה, סודאן, תימן, קניה, אוגנדה, זמביה, זימבבואה, טנזניה, נמיביה, סין, מונגוליה, גאורגיה, ואתיופיה (את האינג'רה, הלחם האתיופי, מכינים מקמח טף).
הדוחן משמש להכנת מגוון מזונות, החל מדייסות, נזידים ולחמים וכלה בבירה.
דוחן גם משמש כמספוא להזנת בעלי חיים, בעיקר במדינות מערביות (ארצות הברית ואירופה) וברוסיה.

את הדוחן ניתן לגדל באזורים צחיחים יחסית, בכמות משקעים נמוכה יחסית, וגם בקרקעות לא־פוריות.

מיני הדוחן העיקריים שמגדלים היום הם:

* *Pennisetum glaucum* – דוחן פנינה
* *Setaria italica*
* *Panicum miliaceum* – דוחן תרבותי
* *Eleusine coracana*

## יתרונות תזונתיים

מיני הדוחן השונים עשירים בזרחן, ברזל, סידן, ויטמין B2 וויטמין B3. זרעי הדוחן משמשים תחליף לחיטה (לחולי צליאק – אלרגיים לגלוטן). הזרעים מכילים לציטין, חומצה פיטית וחומצות אמינו, ועשויים להוריד את רמת הכולסטרול, כמו גם לצמצם את איבוד השיער במהלך טיפולים כימותרפיים לסרטן.

## הדוחן ביהדות

הדוחן מוזכר פעם אחת בתנ"ך, בין מרכיבי הלחם שממנו אכל הנביא יחזקאל: "וְאַתָּה קַח לְךָ חִטִּין וּשְׂעֹרִים וּפוֹל וַעֲדָשִׁים וְדֹחַן וְכֻסְּמִים" (יחזקאל ד', ט'). כל התרגומים הקדומים זיהו את הדוחן שבמקרא עם Panicum miliaceum , וכן רבים מפרשני ימי הביניים. כך זוהה גם ה'דוחן' הנזכר במשנה על ידי רש"י, הרמב"ם, הרש"ס ועוד. בגמרא הדוחן מוזכר כמה פעמים, אחת מהן בברכות, ל"ז, א', במיוחד בקשר שלו לאורז. ישנה מחלוקת בין המפרשים מהו הדוחן ומהו האורז; רש"י מפרש את הדוחן כ'פנ"ץ' בצרפתית עתיקה, ואילו התוספות מפרש אותו כ'מי"ל' ו'פנ"ץ'. הצעות זיהוי נוספות ל'דוחן' הם הזיפן האיטלקי (Panicum italicum ) והדורה (Sorghum bicolor שימוש בתבנית אנ עבור "Sorghum" בשפה en כאשר הערך סתוויון כבר קיים). לפי שעה, העדויות מממצאים בוטניים–ארכאולוגיים אינן מאפשרות אימות של שתי ההצעות הללו, ובנסיבות אלו ניתנת העדפה למסורת הזיהוי הקדומה לפיה מדובר במין הנקרא בימינו 'דוחן'.

## לקריאה נוספת

* Gardani G. et al., A case-control study of Panicum Miliaceum in the treatment of cancer chemotherapy-induced alopecia, **Minerva medica**, 98 (6), 2007, עמ' 661-664

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **דוחן** בוויקישיתוף
* דוחן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* הערך "דוחן", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה
* הערך "דוחן תרבותי", ב"אנציקלופדיה הלכתית-חקלאית", באתר מכון התורה והארץ
* ר.ד. בייקר, תהליך יצור הדוחן לסוגיו, אוניברסיטת T&M – טקסס.
* רחל טלשיר, הקינואה החדשה: דוחן, באתר הארץ, 14 בינואר 2016

## הערות שוליים
# סאפונין

המבנה הכימי של הסאפונין סולנין
**סאפונין** (Saponin) הוא גליקוזיד צמחי אמפיפילי פעיל שטח המקציף בבחישה במים.

הוא משמש בתעשייה וכמו כן נחשב לתוסף מזון (999 E). טעמו מריר. במינון גבוה הוא רעיל.

סאפונין נמצא בחלקים שונים של הצמח סבונית. כמו כן בזרעי קטניות ובקינואה. לשימוש תעשייתי הוא מופק בעיקר מהקליפה הפנימית של הצמח Quillaia.

## שימושים

משתמשים בסאפונינים בחומרי ניקוי, כמעכבי בעירה במטפים, במוצרי מזון שונים, מוצרי קוסמטיקה ותרופות, וכמו כן כאדג'וונט.

לסאפונינים יש שימוש ברפואה העממית והם גם נמכרים כתוספי תזונה. במינונים גבוהים הם עלולים להיות רעילים.
קיימים דיווחים על פעילותם כנגד נגיפים, חיידקים, פטריות, תולעים וסרטן, אך גם על התנגשותם עם תרופות מסוימות.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סאפונין** בוויקישיתוף
* סאפונין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ספונין, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פוקרה (אינקה)

חלק ממתחם פוקרה דה קיטור בצ'ילה
**פוקרה** (בספרדית: **Pucará**, מקצ'ואה, מילולית "מבצר") הוא אתר הגנתי בראש גבעה או ביצורים שנבנה על ידי התושבים הקדם-היספנים וההיסטוריים של אזור הרי האנדים המרכזי (מאקוודור למרכז צ'ילה וצפון-מערב ארגנטינה). בחלק מהמקרים, אתרים אלו פעלו כמקלטים מבוצרים זמניים בתקופות של סכסוך גובר, בעוד שאתרים אחרים מראים עדויות ליישוב קבע. צורת הפוקרה, שהופיעה כסוג אתרים עיקרי במהלך תקופת הביניים המאוחרת (בערך 1000–1430 לספירה), אומצה באזורים מסוימים על ידי צבא האינקה באזורי הגבול השנויים במחלוקת של אימפריית האינקה. הספרדים התייחסו גם למבצרי העפר של המפוצ'ה שנבנו במהלך מלחמת האראוקו במאות ה-16 וה-17 במונח זה.

כיום, המונח נמצא בדרך כלל בשמות מקומות באזור האנדים, למשל פוקרה דל סרו לה מוראיה  ופוקרה דה לה קומפניה  בצ'ילה ופוקה פוקרה  בפרו.

## הפוקרה של האינקה

מצודות פוקרה של האינקה היו ממוקמות בעיקר ליד גבולות אימפריית האינקה. הריכוז הגדול ביותר נמצא בצפון אקוודור, מה שמעיד על כך שבני האינקה נתקלו בהתנגדות החריפה ביותר להתפשטותם שם, הנחה שאושרה על ידי הכרוניקנים הספרדים המוקדמים של תולדות האינקה. צפונית לקיטו, נתקלו בני האינקה בהתנגדות עזה מצד כמה משטרי צ'יף, שנקראו ביחד "פאיס קראנקי ". מתחם מבצר פמבמרקה  היה קבוצה של פוקרות שנבנו על ידי בני האינקה במהלך המלחמה נגד בני הקיימבה . קבוצת פוקרות אחרות שנבנו סביב העיירה קראנקי הקלו על התבוסה הסופית של משטרי צ'יף והשתלבותם באימפריית האינקה. מלחמות אלו התרחשו ככל הנראה בין 1490 ל-1520. בפרו יש מאות ערים, חורבות ומיקומים עם השם פוקרה, אולם לא ידוע כמה מהאתרים הללו באמת נבנו או תוחזקו בתקופת אימפריית האינקה או אם היו מבצרים של ממש מלכתחילה, כיוון שהיה מקובל לקבוע כפוקרה כל מקום שנראה לכאורה כמבצר, למרות העובדה שייתכן שהוא מעולם לא שימש ככזה.

הטבלה הבאה היא ספירה משוערת של מיקום וכמות הפוקרות של האינקה המוכרות לארכאולוגים.

חורבות פקורה דה טילקרה בארגנטינה

| מדינה | כמות הפוקרות של האינקה |
| --- | --- |
| צפון אקדוור | 106 |
| דרום אקוודור | 27 |
| אזור קוסקו, פרו | 5 |
| פרו | לא ידוע |
| דרום-מזרח בוליביה | 14 |
| צפון-מערב ארגנטינה | 15 |
| צפון ומרכז צ'ילה | 17 |
| סך הכול | 184 |

## הערות שוליים
# רוברט נוקס

רוברט נוקס
Robert Knox|  |
| דגם של ד"ר רוברט נוקס בחדר עבודה |
|
לידה |
4 בספטמבר 1791 אדינבורו, ממלכת בריטניה הגדולה  |
|
פטירה |
20 בדצמבר 1862 (בגיל 71) לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד  |
|
מקום קבורה |
בית הקברות ברוקווד  |
|
מדינה |
הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד  |
|
השכלה | * אוניברסיטת אדינבורו
* סורבון
* התיכון המלכותי של אדינבורו
 |
|
פרסים והוקרה | * עמית החברה המלכותית של אדינבורו
* עמית החברה האתנולוגית של לונדון
 |
|   |

**רוברט נוקס** (באנגלית: **Robert Knox**;‏ 4 בספטמבר 1791 - 20 בדצמבר 1862) רופא, מדען, סופר ומטייל בריטי.

רוברט נוקס נודע בשל מעורבותו בפרשת מעשי הרצח בווסט פורט (נוקס רכש את הגופות לשם הוראת אנטומיה). עם זאת תיאר אותו ג'יימס האנט בשנת 1868 במילים: "האנתרופולוג הבריטי המודרני הדגול, שההיסטוריה האכזרית שלו טרם נכתבה". לעיניים מודרניות נראית האנתרופולוגיה מבית מדרשו של נוקס כגזענית ושחצנית, וככזו מטילה צל על החדשנות האינטלקטואלית שלו בעידן הפרה-דארוויוני שבו פעל וכתב.

נוקס תיאר את היהודי כדמות דוחה, היפוכה של הדמות האנגלו-סקסית והארית.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **רוברט נוקס** בוויקישיתוף
* צח יוקד, מדענים נעלים? הכירו את הנבלים שפשעו בשם המדע, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2021
* רוברט נוקס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# אדמוניתיים

| אדמוניתיים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | צומח |
| מערכה: | בעלי פרחים |
| מחלקה: | דו-פסיגיים |
| סדרה: | בקעצוראים |
| משפחה: | **אדמוניתיים** |
| סוג: | **אדמונית** |
| שם מדעי |
|  *Paeonia* ‏רפינסק, 1815 |

**אדמוניתיים** (שם מדעי: Paeoniaceae) היא משפחה של צמחים בעלי פרחים, ובה סוג יחיד, **אדמונית** (שם מדעי: *Paeonia*) המונה מינים רבים.

## תפוצה

המינים בסוג זה נפוצים באמריקה הצפונית, דרום אירופה (כולל ישראל, בתפוצה הדרומית ביותר) ואסיה. קיימים כמה עשרות מינים של אדמונית, מתוכם רק מין אחד פורח בארץ ישראל - אדמונית החורש.

## מאפיינים

מרבית מיני האדמונית הם צמחים עשבוניים רב-שנתיים, בעלי עלים מפולגים לאונות ומורכבים. הם נוטים לפרוח באביב ובתחילת הקיץ, בפריחה גדולה ובולטת בצבעים בהירים - ורוד, צהוב, אדום ולבן.

## גידול חקלאי בישראל

מבין כלל מיני האדמונית, מגודל באופן מסחרי בארץ המין אדמונית עשבונית (*P.lactiflora*), באזורים גבוהים - רמת הגולן, הר חברון ובגליל המערבי. המין הוצג לראשונה בארץ למטרות גידול מסחרי בשנות התשעים, ככל הנראה על ידי פרופסור אברהם הלוי. קיימים למעלה מתריסר זנים שונים, הנפרדים בצבע, אופי עלי הכותרת, עמידות ועוד. הפרחים נקטפים בחודש אפריל או מאי ומיוצאים רובם ככולם לשוקי חוץ, בתחרות עם הולנד. בשנת 1999 נשקל לגדל מספר זנים חדשים, כגון "שירלי טמפל" (ורוד) ו-"צ'ארלי ווייט" (לבן), אף על פי שחיי המדף שלהם קצרים.

ייצוא הפרח מישראל לא הגיע למיליון יחידות לשנה, בעוד שבהולנד נמכרים מעל 40 מיליון פרחי אדמונית בשנה. במטרה להשיג יתרון מסחרי על ההולנדים, ניסו הישראלים לגדל את הפרחים בחממות מבוקרות וכך להקדים את מועד הפריחה במספר שבועות ואף חודשים. במשך תקופה קצרה אכן השיגה שיטה זאת יתרון, אך לפני שהמגדלים הישראלים הפיקו רווח משמעותי, החלו ההולנדים מגדלים אדמוניות בשיטה דומה, והציפו את השוק באפריל. עם ירידת המחיר לפרח מ-85 יורוסנט ל-60 יורוסנט, ירדה הרווחיות למגדל הישראלי, ועימה פחת האיום למגדל ההולנדי.

## בתרבות

* בסין האדמונית היא פרח בעל חשיבות לאומית, ומספר פעמים ניסו להפכו לפרח הלאומי. יחד עם פריחת השזיף, האדמונית היא מהפרחים הסמליים החשובים בתרבות הסינית.
* ביפן משתמשים בו ברפואה משלימה כתרופה לפרכוסים ועוויתות.
* באינדיאנה, ארצות הברית הפרח נבחר ב-1957 כפרח הרשמי של המדינה.

## קישורים חיצוניים

* עוד על גידול האדמונית בארץ, באתר מו"פ צפון, מיגל
* אדמוניתיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

* אדמוניתיים, באתר ITIS (באנגלית)
* אדמוניתיים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* אדמוניתיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אדמוניתיים, באתר Tropicos (באנגלית)
* אדמוניתיים, באתר GBIF (באנגלית)
* אדמוניתיים, באתר האינדקס הבין-לאומי לשמות צמחים (באנגלית)

## הערות שוליים
# אנאפלואידיה

אנאפלואידיה|
תחום |
גנטיקה רפואית  |
|
קישורים ומאגרי מידע |
|
MeSH |
D000782 |
|
סיווגים |
| ICD-10 | Q90, Q98  |
|   |

**אנאפלואידיה** (באנגלית: **Aneuploidy**) היא מספר לא נורמלי של כרומוזומים. מספר כזה, כלומר כרומוזום נוסף או חסר, הוא גורם שכיח בהפרעות גנטיות. חלק מן התאים הסרטניים מכילים גם הם מספר לא נורמלי של כרומוזומים. אנאפלואידיה מתרחשת במהלך חלוקת התא, כאשר כרומוזום אחד לא נפרד כראוי בין שני תאי הבת. אנומליות כרומוזומליות מסוג זה מתרחשות אחת ל-160 לידות של תינוקות חיים, הנפוצות ביותר הן טריזומיה של כרומוזומים 21 (תסמונת דאון), 18 (תסמונת אדוארדס) ו-13 (תסמונת פאטו).

למינים שונים יש מספר נורמלי שונה של כרומוזומים, ולכן המונח אנאפלואידיה מתייחס למספר כרומוזומים שונה של פרט ביחס למין שהוא משתייך אליו.

בשנת 2019 אנגליקה אמון קיבלה פרס פריצת דרך במדעי החיים על מחקר בתחום אנאפלואידיה.

## קישורים חיצוניים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ציקסאים

| ציקסיים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | צומח |
| תת־ממלכה: | וסקולריים |
| מערכה: | **ציקסאים** |
| מחלקה: | **ציקסים** |
| סדרה: | **ציקסיים** |
| משפחות |
| * Cycadaceae
* Stangeriaceae
* Zamiaceae
 |
| שם מדעי |
|  Cycadophyta ‏ברכטולד ופרסל, 1820 |
| תחום תפוצה |
|  |

ציקס בגן ציבורי בגבעת נשר
**ציקסיים** (שם מדעי: Cycadaceae) היא סדרת צמחים וסקולריים חשופי זרע, הכוללת כמאה מינים בשלוש משפחות. זוהי הסדרה היחידה במערכת ה**ציקסאים** (Cycadophyta).

## מאפיינים

עליהם של הצמחים במשפחה זו דומים לעליו של הדקל, אולם, בניגוד לדקלים, הציקסיים חסרי פרחים.

צמחי הציקסיים נפוצים בעיקר באזורים הטרופיים והסובטרופייים. שני מינים (*Zamia*) גדלים כעצי בר, בפלורידה, ואף משמשים כעצי נוי.

הציקסיים הם צמחים רעילים המפרישים אלקלואידים. באסיה נוהגים לאכול את זרעיהם לאחר סילוק הרעלים.

מינים רבים של ציקסיים עומדים בפני סכנת הכחדה.

## גלריה

* ציקס - עלים ואצטרובל זכרי
* ציקס - עלים ואצטרובל נקבי

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ציקסאים** בוויקישיתוף

* ציקסאים, באתר ITIS (באנגלית)
* ציקסאים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* ציקסאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* ציקסאים, באתר Tropicos (באנגלית)
* ציקסאים, באתר GBIF (באנגלית)
* ציקסאים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# URL

תמונה המדגימה את מיקום כתובת הדף.
**URL** (ראשי תיבות באנגלית: **U**niform **R**esource **L**ocator; בעברית: **מַעַן מַשְׁאַבִּים אָחִיד**), הוא רצף של תווים במבנה אחיד המשמש לייצוג המיקום של דפי אינטרנט וקבצים ברשת האינטרנט. באופן עממי ה־URL מכונה **כתובת האתר**, **כתובת רשת** או **כתובת הדף**. למעשה, URL הוא מקרה פרטי של URI, שהוא המונח הנכון, הכולל את כל הכתובות בהן נעשה שימוש, אך בשל סיבות היסטוריות, המונח URL נמצא בשימוש נרחב.

## מבנה כתובת URL

כתובת URL בנויה באופן כללי בצורה:

```
scheme://authority/path?query
```

כאשר:

* **scheme** – מציינת את אופן השימוש בכתובת: הפרוטוקול בו יעשה שימוש (למשל HTTP או HTTPS) ובכפוף אליו גם אילו פרמטרים נוספים יש להעביר.
* **authority** – ה"רשות" אליה שייך המשאב, כלומר כתובת ה־IP של השרת עליו הוא נמצא, או כתובת מילולית שתתורגם לכתובת כזו על ידי מנגנון ה־Domain Name System, בנוסף ניתן להוסיף נקודתיים ואת פורט (port) ה־TCP בשרת.
* **path** – ה"נתיב" בו נמצא המשאב במערכת הקבצים של השרת – אם ישנן תיקיות משנה ועד שם העמוד. אם הנתיב ריק, סימן ששם העמוד הוא גנרי כגון index.html, default.asp וכו'.
* **query** – שאילתה (בשיטת GET; בשיטת POST הנתונים לא עוברים ב־URL) שנועדה להעביר לאותו המשאב פרמטרים נוספים בצורת parameter=value, להפרדה בין מספר פרמטרים משמש הסימן "&".

### מבנה כתובת HTTP

רוב כתובות ה־URL בהן נעשה שימוש באינטרנט מיועדות לשימוש על ידי פרוטוקול HTTP ובנויות בצורה –

```
schema://[username[:password]@]server[:port]/path[?query][#anchor]

```

כאשר החלקים שבסוגריים מרובעים הם אופציונליים.

**לדוגמה** –

```

```

זהו ה-URL של ערך זה, ה-schema היא https, ה-server הוא שרת ויקיפדיה העברית – he.wikipedia.org, וה-path הוא הנתיב של מסמך זה בשרת – wiki/URL

```

```

זוהי למעשה הכתובת לאותו משאב (דף), בתוספת הזדהות כ־anonymous, וציון פתחת (port) ברירת המחדל – 443.

```

```

זהו ה־URL של דף העריכה של ערך זה, ה־path השתנה ל־w/index.php שהוא הדף המאפשר עריכה של עמודים בוויקיפדיה, וכמו כן נוספה שאילתה – query בת שני פרמטרים, כותרת הערך אותו יש לערוך – title=URL, וכן הפעולה אותה יש לבצע – action=submit.

## URI

שימוש דומה לזה של URL קיים במבנה של URI,‏ **Uniform Resource Identifier**. במקרה זה, מדובר בביטוי המזהה נתיב למקור מידע (Resource) באופן חד חד ערכי. ה-URI מהווה בפועל הרחבה של URL, כך שניתן לזהות כל מקור מידע בעזרתו ולא רק דפי אינטרנט.

## ראו גם

* נתיב (מחשוב)
* קישור
* קישור שבור

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **URL** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של URL (באנגלית)
* URL, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# רובוט תעשייתי

רובוטים תעשייתיים של חברת קוקה
**רובוט תעשייתי** הוא רובוט בו נעשה שימוש בתהליכי ייצור. רובוטים תעשייתיים מתוכנתים לבצע פעולות ספציפיות באופן אוטומטי שוב ושוב, ובמידה גבוהה של דיוק. ניתן גם לתכנת אותם לבצע מטלות אחרות.

יישומים טיפוסיים של רובוטים תעשייתיים כוללים ריתוך, צביעה, הרכבה, פירוק, אריזה, הדבקת תוויות, סידור מוצרים על משטח, ובדיקת מוצרים.

לפי הערכה של הפדרציה הבינלאומית לרובוטיקה, נכון לשנת 2017 נעשה שימוש בכ-2.439 מיליון רובוטים תעשייתיים ברחבי העולם. מהם כ-30% בתעשיית הרכב וכ-25% בתעשיית החשמל ואלקטרוניקה. בישראל נכנסו רובוטים תעשייתיים בסוף שנות ה-70'.

## ראו גם

* רובוט אוטונומי

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **רובוט תעשייתי** בוויקישיתוף
## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.