Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# תחום תפוצה

תחום התפוצה של עץ הסקויה הענק
פוסה באיקלית החיה באגם באיקל. ככל הנראה בעבר מיני פוסה קדומים עלו דרך נהרות שהתייבשו לאגם ואיבדו את היכולת לחזור לים עד שהפכו למין עצמאי.
**תחום תפוצה** (באנגלית: **Range**) הוא כל התחום הגאוגרפי שבו חי טקסון מסוים; או סך כל המקומות בהם נמצא הטקסון באופן טבעי. אין לבלבל עם מרכז תפוצה של מינים מבויתים או פראיים שונים או עם פיזור של פרטים מעבר לטווח של אוכלוסייה הצפופה הטבעית.

ישנם זנים קוסמופוליטיים בעלי תחום תפוצה רחב וגבוה או יכולת לנדוד ולעבור אזורים רבים מהכדור ולעומתם מינים אנדמיים החיים רק במקומות ספורים. בין שני הניגודים קיימים טווחים רבים, אשר לרוב מקושרים ללוחות היבשה והסביבות הטבעיות בהם ומינים רבים מקושרים ליבשת אחת או שתיים בעלי טווח סביבות מחיה דומות, הכל על פי התאמת המין להישרדות בהם. למשל, תחום התפוצה של צמחים שאינם דורשים תנאים מיוחדים לקיומם ולהתרבותם, יהיה ברוב המקרים רחב יותר מתחום תפוצתם של צמחים בעלי דרישות אקולוגיות (תנאי חיים) מיוחדות.

לעיתים אוכלוסייה של מין מתפצלת באזור חיותו בדרך טבעית בצורה הקרויה התפלגות תפוצה , אשר נוצרת עקב איבוד הקשר של קבוצה של בני המין אל האחרת, מה שגורר היווצרות של מינים חדשים. דבר זה נראה למשל באיי גלאפגוס למינים שונים כמו צבי יבשה ופרושיים.

## תחום תפוצה מקוטע

תחום תפוצה מקוטע (באנגלית: Disjunct Distribution) הוא תחום תפוצה שאינו רציף, כלומר, תחום שבתוכו יש שטחים גדולים מאוד בהם לא נוכחים בכלל פרטים של הטקסון המדובר או תחום שבו יש אוכלוסיות של הטקסון המבודדות זו מזו בידוד רבייתי. לאורגניזמים שחיים באיים יש לעיתים קרובות תחום תפוצה מקוטע. תחום תפוצה מקוטע נוצר בדרך כלל בגלל התפוצה הגאוגרפית של בית הגידול או בגלל שינויים במבנה הגאוגרפי של תחום התפוצה (למשל נדידת יבשות) או בתנאים הפיזיים בתחום התפוצה (למשל תקופות קרחוניות), בטווח זמנים בקנה מידה גאולוגי. דוגמה למין בעל תחום תפוצה מקוטע היא השיטה המלבינה, אשר חוקרים מאמינים כי זרעיה צפו והגיעו לארץ ישראל דרך הנילוס הקדום.

## קישורים חיצוניים

* ז'אן-מארק דופור-דרור, **הצמחים הפולשים בישראל**, מהדורה שנייה מורחבת ומעודכנת, תשע״ט – 2019, מסת"ב 978-965-90466-8-3

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה ובנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# תפוצה חופפת

דוגמה לשני מיני צמחים בעלי תפוצה חופפת החיים זה לצד זה. *Nepenthes jamban* (משמאל) ו-*Nepenthes lingulata* (מימין). יער בהרים של סומטרה
**תפוצה חופפת** (בלועזית: סימפטריה) הוא מונח בביולוגיה המתאר מצב בו שני מינים קרובים או אוכלוסיות קרובות המתקיימים במקביל באותו אזור גאוגרפי, כך שתפוצתם חופפת.

תהליך ההתפצלות של מין ביולוגי למספר מינים חופפי תפוצה מכונה "היווצרות המינים חופפת מקום" או "ספציאציה סימפטרית" (באנגלית: Sympatric Speciation), ומקורו בחסמים אקולוגיים, גאוגרפיים, התנהגותיים או גנטיים, אשר מופיעים בתחום אוכלוסייה אחת ומפצלים אותה לשתי אוכלוסיות נפרדות. הבידוד הרבייתי  מונע מהמין האחד להפרות את השני, או מאפשר להעמיד צאצאים בני כלאיים עקרים, בהם נעצרת זרימת הגנים.

היווצרות מינים חופפת מקום אינה מעידה בהכרח על חוסר התאמה גנטי. ישנם מינים המסוגלים להביא צאצאים פוריים בתנאים מלאכותיים, אך אינם עושים זאת בסביבתם הטבעית. לדוגמה: *Chorthippus Brunneus* ו-*C.biguttulus* הם שני מיני חגבים מצפון אירופה, שההבדל המורפולוגי היחיד ביניהם הוא תבנית שירת החיזור. מכיוון שהנקבה בוחרת את הזכר על פי איכות שירתו, לעולם לא תבחר זכר מהמין השני באופן טבעי. עם זאת, אם יוצג בפני הנקבה זכר מהמין השני בתנאי מעבדה, בהם תושמע ברקע שירה התואמת למין הנקבה, עשויה להתקיים הזדווגות, שתעמיד צאצאים פוריים.

מקור המונח הלועזי "סימפטריה" מהיוונית **σύν** (סין) "ביחד" + **πατρίς** (פאטריס) = "מולדת".

## ראו גם

* היווצרות המינים
* מיני טבעת
* ברירה טבעית

## הערות שוליים
# אנטואן-לורן דה ז'יסייה

אנטואן-לורן דה ז'יסייה
Antoine-Laurent de Jussieu|  |
|
לידה |
12 באפריל 1748 ליון, ממלכת צרפת  |
|
פטירה |
17 בספטמבר 1836 (בגיל 88) פריז, צרפת  |
|
מקום קבורה |
בית הקברות מונפרנאס  |
|
מדינה |
צרפת |
|
ענף מדעי |
בוטניקה |
|
השכלה |
סורבון  |
|
תפקיד | * מנהל המוזיאון הלאומי להיסטוריה של הטבע (1794–1826)
* נשיא האקדמיה הצרפתית למדעים (1798–1799)
 |
|
אב | Christophe de Jussieu  |
|
ילדים |
אדריאן-אנרי דה ז'יסייה  |
|
פרסים והוקרה |
חבר זר של החברה המלכותית (29 בינואר 1829)  |
|
תרומות עיקריות |
|
מיון עולם הצומח |
|   |

**אנטואן-לורן דה ז'יסְיֶיה** (בצרפתית: **Antoine-Laurent de Jussieu**;‏ 12 באפריל 1748 – 17 בספטמבר 1836) היה בוטנאי צרפתי, הזכור בעיקר בשל היותו הראשון שהציע חלוקה סיסטמטית טבעית של הצמחים בעלי הפרחים. חלק ניכר משיטתו עודה בשימוש כיום.
הקיצור לשמו של דה ז'יסייה בבוטניקה הוא "Juss".

## חייו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.
דה ז'יסייה נולד בעיר ליון כאחיינם של הבוטנאים אנטואן, ברנאר וז'וזף דה ז'יסייה. הוא למד רפואה בפריז, והוסמך בשנת 1770. הוא כיהן כפרופסור לבוטניקה בגן הבוטני המפורסם של פריז, ז'רדן דה פלאנט, בשנים 1770–1826. בנו, אדריאן-אנרי, היה אף הוא לבוטנאי.

היה חבר במסדר הבונים החופשיים.

## תרומתו המחקרית

במחקרו על אודות הצמחים בעלי הפרחים, *Genera plantarum* ("סוגי הצמחים"), סיגל דה ז'יסייה שיטה המבוססת על מיון קבוצות צמחים על-פי תכונות מרובות – רעיון שהושפע מחוקר הטבע הצרפתי-סקוטי מישל אדנסון. שיטה זו מהווה שיפור ניכר בהשוואה למערכת המיון שהגה קארולוס ליניאוס, שמיין צמחים למחלקות וסדרות על-פי מספר אברי הפרח בלבד. לעומת זאת, שמר דה ז'יסייה על המערכת הדו-שמית של ליניאוס.

הישגיו של דה ז'יסייה בולטים על רקע חלוקת עולם הצומח שהייתה מקובלת בזמנו – לעשבים ועצים. דה ז'יסייה הציע חלוקה של עולם הצומח לשלוש קבוצות עיקריות: מחוסרי פסיג (אצות, פטריות, טחבים ושרכים), חד-פסיגיים ודו-פסיגיים. במבט לאחור, תפיסתו של דה ז'יסייה היוותה קפיצת דרך מרשימה, אם כי הכללת כלל הצמחים הנחותים בקבוצה אחת הייתה גסה באופן יחסי, ומעידה על דלות הידיעות באותה תקופה על אודות הצמחים הנחותים.

לעבודתו של דה ז'יסייה נודעת השפעה רבה, ורבות ממשפחות הצמחים של ימינו עדיין נסמכות על החלוקה שקבע. בספרו של מרטון 'היסטוריה של המחקר הבוטני' (1981) נמנו 76 משפחות שאיגד, שעדיין נמצאות בשימוש על-פי החלוקה המוכרת - זאת המפורסמת והמעודכנת על ידי ה-ICBN. לשם השוואה, מבין המשפחות שאיגד ליניאוס, 11 עדיין בשימוש.

במהלך חייו פרסם כ-60 חיבורים, כולם בצרפתית או לטינית.

## לקריאה נוספת

* מיכאל זהרי (1982). **כל עולם הצמחים: מורפולוגיה, ביולוגיה, סיסטמטיקה ואבולוציה**, תל אביב: עם עובד, תשמ"ב, עמ' 276.

## קישורים חיצוניים

* אנטואן-לורן דה ז'יסייה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אנטואן-לורן דה ז'יסייה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

* אנטואן-לורן דה ז'יסייה, ברשת החברתית Goodreads
# אדולף אנגלר

אדולף אנגלר
Adolf Engler|  |
| אדולף אדלר. 1914 |
|
לידה |
25 במרץ 1844 ז'אגאן, רפובליקת פולין  |
|
פטירה |
10 באוקטובר 1930 (בגיל 86) ברלין, גרמניה  |
|
מקום קבורה |
הגן הבוטני של ברלין  |
|
מדינה |
גרמניה |
|
מקום מגורים |
גרמניה  |
|
ענף מדעי |
בוטניקה |
|
השכלה | * Magdalenaeum Wrocław (1863)
* אוניברסיטת מינכן
* אוניברסיטת ורוצלב
 |
|
מנחה לדוקטורט | Heinrich Göppert  |
|
תפקיד | * פרופסור
* חבר הסיים של הרפובליקה העממית הפולנית
 |
|
תארים |
דוקטור לפילוסופיה  |
|
תלמידי דוקטורט | לודוויג דילס, פאול גראבנר, Kurt Krause, Rudolf Mansfeld, Johannes Mattfeld, Robert Knud Friedrich Pilger, Hermann Harms, Friedrich Markgraf, Oskar Eberhard Ulbrich, Edgar Irmscher, פרנץ יוזף נידנצו, Max Burret  |
|
פרסים והוקרה |
מדליית ליניאוס (1913)  |
|
הערות |
היה מייסד ומנהל של הגן הבוטני בברלין. החל משנת 1986 מחולקת מדליית אנגלר |
|
תרומות עיקריות |
|
מחקרים בנושא מיון צמחים, מחשובי בוטנאים בעולם |
|   |

**היינריך גוסטב אדולף אנגלר** (אנגלית: Heinrich Gustav Adolf Engler) ‏(25 במרץ 1844, פרוסיה - 10 באוקטובר 1930, ברלין), מחשובי הבוטנאים בעולם, תרם רבות לסיסטמטיקה של הבוטניקה ושיטת מיון הצמחים שיצר עדיין מקובלת בכל העולם.
היה חוקר חשוב של הגאוגרפיה של הצמחים ותרם רבות להבנת ההתפתחות ההיסטורית של התחום.
בין השאר ערך כתבי עת וערכים אנציקלופדיים בתחומים אלה.

## תפקידיו

* פרופסור לבוטאניקה ומנהל הגן הבוטאני באוניברסיטת קיל: 1878 - 1889.
* פרופסור לבוטאניקה באוניברסיטת ברלין בשהים 1889 - 1921.
* ייסד וניהל את הגן הבוטני של ברלין ואת מוזיאון הצמחים בדאלם בשנים 1889 - 1921.
* ערך מסעות מחקר רבים ברחבי העולם ובייחוד באפריקה.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אדולף אנגלר** בוויקישיתוף

* אדולף אנגלר, ברשת החברתית Goodreads
* אדולף אנגלר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# גנטיקה מולקולרית

**גנטיקה מולקולרית** היא ענף בביולוגיה שמתייחס לאופן שבו הבדלים במבנים או בביטוי של מולקולות DNA מתבטאים כשונות בין אורגניזמים.

תחום הלימוד מבוסס על מיזוג של מספר תתי תחומים בביולוגיה: תורשה מנדלית קלאסית, ביולוגיה של התא, ביולוגיה מולקולרית, ביוכימיה וביוטכנולוגיה. הוא משלב דיסציפלינות אלו כדי לחקור דברים כמו תורשה גנטית, ויסות וביטוי גנים, והמנגנון המולקולרי מאחורי תהליכים ביולוגיים שונים.

מטרת מפתח של גנטיקה מולקולרית היא לזהות ולחקור מוטציות גנטיות. חוקרים מחפשים מוטציות בגן או מעוררים מוטציות בגן כדי לקשר רצף גנים לפנוטיפ ספציפי. לכן גנטיקה מולקולרית היא מתודולוגיה רבת עוצמה לקישור מוטציות למצבים גנטיים שעשויים לסייע בחיפוש אחר טיפולים במחלות גנטיות שונות.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **גנטיקה מולקולרית** בוויקישיתוף
# חסרי חוליות

| חסרי חוליות |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| על־ממלכה: | אאוקריוטים |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| קבוצה: | **חסרי חוליות** |
| שם מדעי |
|  Invertebrata |

נמלה, חסרת חוליות במערכת פרוקי-רגליים
**חסרי חוליות** הוא שמה של קבוצה פרפילטית בה נכללים כל מערכות בעלי החיים האיקריוטיים (מורכבים מתאים בעלי גרעין), שהם נטולי עמוד תמיכה גבי (עמוד שדרה), כגון חרקים, סרטנים, רכיכות ואלמוגים.

גם לחלק מהמיתרניים אין עמוד שדרה כך שהם נחשבים חסרי חוליות.

גודלם נע בין אורגניזמים קטנים שאורכם מילימטרים ספורים כמו תולעים נמטודות, לבין חסרי חוליות גדולים כמו מדוזת רעמת האריה, שהמחושים שלה נמתחים עד 75 מטרים. המין הידוע הגדול ביותר השייך לקבוצת חסרי החוליות הוא דיונון עצום. הקבוצה כוללת 97% מכלל המינים בממלכת בעלי חיים. 75% מהמינים בקבוצה זו משתייכים למערכת פרוקי-הרגליים. עד כה תוארו 1.25 מיליון מינים, רובם חרקים.

הסיבה לכמות הגדולה של חסרי החוליות היא המהירות שבה הם מתרבים, לדוגמה ספוגים ואלמוגים מייצרים גם ביצים וגם זרע, ונמלים ודבורים מטילות ביצים שיכולות להתפתח ללא הפריה.

חלק מן הפעולות המבוצעות על ידי חסרי החוליות – האבקה, פיזור זרעים, הפיכת מזון לחיות בר, מיחזור חומרים מזינים, ניקוי מים, בניית שוניות – הן קריטייות לחיים על כדור הארץ בצורתם הנוכחית, ובלעדיהן מערכות אקולוגיות שלמות היו קורסות.

כמו בעלי החוליות, חסרי החוליות מסווגים על סמך גופם, מחזור חייהם וההיסטוריה האבולוציונית שלהם.

לרוב חסרי החוליות אין מערכת דם סגורה.

## גלריה

* אלמוג
* תולעת
* מושית השבע
* דיונון
* חסילון
* עכביש
* רפרף
* חילזון אפריקאי ענק

## ראו גם

* בעלי חוליות
* פרוקי-רגליים

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **חסרי חוליות** בוויקישיתוף
* חסרי חוליות ימיים, באתר האוניברסיטה העברית בירושלים
* חסרי חליות, דף שער בספרייה הלאומית
* חסרי חוליות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# כרכום

| כרכום |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | צומח |
| מערכה: | בעלי פרחים |
| מחלקה: | חד-פסיגיים |
| סדרה: | אספרגאים |
| משפחה: | אירוסיים |
| סוג: | **כרכום** |
| שם מדעי |
|  *Crocus* ‏לינאוס, 1753 |
|  |

**כרכום** (שם מדעי: *Crocus*) הוא סוג במשפחת האירוסיים. זהו צמח רב-שנתי בעל פרחים. תפוצתו כוללת את אזורי החוף של מרכז ודרום אירופה, את אזורי האלפים התחתיים, צפון אפריקה, המזרח התיכון, וכן את מרכז אסיה עד למערב סין. שמו המדעי של הסוג נגזר מהתואר הלטיני *crocatus*, שפירושו צהוב-כתום.

## מאפיינים

לפרחי הכרכום צורת גביע, הנשפך אל צינור ארוך. צבעיהם מגוונים, אולם לרוב הם צבועים בצבעי סגול-ורוד, ארגמן, צהוב ולבן. עליו של הכרכום צרים, ארוכים וישרים, ובאמצעם קו בצבע בהיר, בדרך-כלל לבן. טיפוס העלים- שלם. בצורה אופיינית, לכל פרח שלושה אבקנים בדיוק. בישראל הכרכומים פורחים לרוב בסתיו ובתחילת החורף.

## שימושים

התבלין זעפרן מופק מעלי הפרי של ה-*Crocus sativus*, מין בסוג כרכום. בשונה מהתבלין הצהוב כורכום, המופק מצמח אחר.

בתנ"ך מוזכר הכרכום כצמח בושם (מגילת שיר השירים, פרק ד', פסוק י"ד) וכן לפי המסורת שימש כאחד מן הסממנים של קטורת הסמים (תלמוד בבלי, מסכת כריתות, דף ו'). בתרגום שיר השירים ובספרות חז"ל מוזכר הכרכום בשם מוריקא.

## מיון

הסוג כרכום נמצא מבחינה טקסונומית ובוטנית במשפחת האירוסיים (Iridaceae). המינים בסוג הם פקעתיים. הם חזקים ונמצאים במגוון רחב של בתי גידול, ביניהם יערות, בתות ואדמות מרעה. בסוג נמצאים כ-80 מינים לערך, מתוכם כ-30 מתורבתים.
בישראל נפוצים 10 מינים מהסוג כרכום, אשר כולם צמחים מוגנים:

* כרכום חלמוני (*Crocus vitellinus*)
* כרכום צהבהב (*Crocus ochroleucus*)
* כרכום נאה (*Crocus pallasii*)
* כרכום חורפי (*Crocus hyemalis*)
* כרכום גיירדו (*Crocus aleppicus*)
* כרכום החרמון (*Crocus hermoneus*)
* תת המין הישראלי של כרכום החרמון (*Crocus hermoneus subsp.palaestinus*)
* כרכום דמשקאי (*Crocus cancellatus damascenus*)
* כרכום השבכה (*Crocus cancellatus*)

## גלריה

* כרכום גיירדו
* כרכום צהבהב
* כרכום חורפי
* כרכום דמשקאי
* כרכום דמשקאי
*
*

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **כרכום** בוויקישיתוף

* כרכום, באתר ITIS (באנגלית)
* כרכום, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* כרכום, באתר Tropicos (באנגלית)
* כרכום, באתר GBIF (באנגלית)
* כרכום, באתר האינדקס הבין-לאומי לשמות צמחים (באנגלית)
* כרכום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מיני כרכומי ארץ ישראל, באתר צמח השדה
* כרכומי ארץ ישראל באתר רת״ם

## הערות שוליים
# יצירת מופת

המונה ליזה, מאת לאונרדו דה וינצ'י, 1503–1506.
קתדרלת קלן, 1248–1880.
**יצירת מופת** הוא ביטוי שגור בתחום האמנות והספרות הבא להדגיש שלמות של יצירה, כתוצאה משליטה מלאה של האמן בה, לרוב ביחד עם דמיון יוצא דופן. בהרחבה, משתמשים בביטוי כדי לציין יצירה יוצאת מגדר הרגיל, או את העבודה החשובה או המושלמת ביותר של היוצר, שהרוב המוחלט מכיר ברמתה הגבוהה.

הקריטריונים להגדרת יצירת מופת ככזו תלויים בגורמים רבים, כגון איכות היצירה, אסתטיקה, עומק, מקוריות, תחכום, חדשנות פורצת דרך, השראה רבה, יצירתיות ותרבות. בעוד שלרוב יצירות מופת הן על-זמניות וההערכה אליהן מתגברת עם חלוף השנים, לעיתים יצירות מופת כבולות לזמנן ונעשות מיושנות בעיני הדורות החדשים. כך לדוגמה, סרטים אילמים הנחשבים כיצירות מופת בעיני מומחים, אינם מקבלים הכרה כזו על ידי הציבור הרחב, שעדים לאפקטים המיוחדים העדכניים ביותר.

במקור, התייחס הביטוי לעבודה המוכיחה מצוינות אותה הציג אמן מתלמד ששאף להתקבל לגילדה האירופית כאמן מומחה. המונח קיבל את משמעותו החדשה בסוף המאה השמונה עשרה, תקופה שהתאפיינה בכינון של מוזיאונים רבים, בהם מוזיאון הלובר בשנת 1793.

## יצירות מופת ידועות

* הסימפוניה התשיעית של בטהובן, יצירה מוזיקלית מאת המלחין הגרמני לודוויג ואן בטהובן.
* קונצ'רטו לפסנתר מס' 2 מאת פרדריק שופן
* בניין הפרלמנט ההונגרי, מבנה ממשל נאו-גותי שתוכנן על ידי אימרה שטיינדל.
* גרניקה, ציור משנת 1937 מאת פבלו פיקאסו.
* פאוסט, טרגדיה בשני חלקים מאת יוהאן וולפגנג פון גתה.
* קתדרלת קלן נחשבת בידי מומחים לתולדות האמנות ליצירת מופת של אדריכלות גותית וחזיתה עטורת הצריחים ליצירת מופת של התחייה הגותית.
* קתדרלת סנטה מריה דל פיורה וכיפת הרנסאנס שלה מאת פיליפו ברונלסקי.
* בית המקדש השני שנבנה על ידי המלך הורדוס.
* דוד, פסל שפיסל מיכלאנג'לו.
* דון קישוט, רומן מאת הסופר מיגל דה סרוואנטס.
* המלט, מחזה מאת ויליאם שייקספיר.
* הקומדיה האלוהית, פואמה שירית שכתב דנטה אליגיירי.
* מלחמה ושלום, רומן רחב יריעה של הסופר לב טולסטוי.
* החטא ועונשו, רומן מאת פיודור דוסטויבסקי.
* שר הטבעות, אפוס פנטזיה מאת ג'. ר. ר. טולקין.
* העורב, פואמה גותית מאת אדגר אלן פו. תרגומה לעברית בידי זאב ז'בוטינסקי נחשב אף הוא ליצירת מופת.
* האזרח קיין סרט מאת הבמאי אורסון ולס
* שמונה וחצי סרט מאת הבמאי פדריקו פליני

## ראו גם

* מגנום אופוס

## קישורים חיצוניים

* 12 הרצאות מאת ד"ר יואב רינון, יצירות מופת בספרות עולם א', האוניברסיטה העברית, באתר יוטיוב.
# ג'ון ריי

ג'ון ריי
John Ray|  |
|
לידה |
29 בנובמבר 1627 בלק נוטלי, ממלכת אנגליה  |
|
פטירה |
17 בינואר 1705 (בגיל 77) בלק נוטלי, ממלכת אנגליה  |
|
מקום קבורה |
בית הקברות בלק נוטלי  |
|
מדינה |
הממלכה המאוחדת  |
|
מקום מגורים |
אנגליה  |
|
ענף מדעי |
ידיעת הטבע  |
|
השכלה | * טריניטי קולג'
* סנט קטרינס קולג', קיימברידג'
 |
|
פרסים והוקרה |
עמית החברה המלכותית  |
|   |

**ג'ון ריי** (באנגלית: **John Ray**‏, 29 בנובמבר 1627, בלק נוטלי, אנגליה - 17 בינואר 1705) היה חוקר טבע, כונה **אבי תולדות הטבע האנגלי**. שיטת סיווג הצמחים שלו, אותה פרסם בספרו "Historia Plantarum" (מלטינית: "ההיסטוריה של הצמחים"), הייתה צעד חשוב בדרך לקראת בניית השיטה המודרנית של מיון עולם הטבע.

## גלריה

* פסל הנצחה של ג'ון ריי
* בית הולדתו של ג'ון ריי בבלק נוטלי
* אנדרטה לג'ון ריי בחצר הכנסייה של סנט פיטר וסנט פול בבלאק נוטלי

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ג'ון ריי** בוויקישיתוף
* ג'ון ריי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ארסמוס דרווין

ארסמוס דרווין
Erasmus Darwin|  |
|
לידה |
12 בדצמבר 1731 אלסטון הול, הממלכה המאוחדת  |
|
פטירה |
18 באפריל 1802 (בגיל 70) Breadsall Priory, הממלכה המאוחדת  |
|
מדינה |
אנגליה |
|
ענף מדעי |
רפואה ביולוגיה |
|
השכלה | * קולג' סנט ג'ון, קיימברידג'
* אוניברסיטת אדינבורו
 |
|
אב | Robert Darwin of Elston  |
|
אם | Elizabeth Hill  |
|
בנות זוג | מרי האוורד (מ-1757) * אליזבת קולייר (מ-1781)
* מרי פרקר
* לוסי סוויפט
 |
|
ילדים | מרי פרקר, Emma Georgina Elizabeth Darwin, Frances Anne Violetta Darwin, ג'ון דרווין, הרייט דרווין, הנרי דרווין, צ'ארלס דרווין, אדוארד דרווין, Elizabeth Darwin, רוברט דרווין, William Alvey Darwin, Francis Sacheverel Darwin, ארסמוס דרווין, סוזנה פרקר  |
|
מספר ילדים |
14  |
|
פרסים והוקרה |
עמית החברה המלכותית (1761)  |
|
תרומות עיקריות |
|
נחשב אחד האינטלקטואלים המובילים של המאה ה-18 |
|   |

**ארסמוס דרווין** (אנגלית: **Erasmus Darwin**;‏ 12 בדצמבר 1731, אלסטון – 18 באפריל 1802, דרבי) היה מדען רב-תחומי כמו רבים מהמדענים בני דורו, רופא, ממציא ומשורר אנגלי. נחשב אחד האינטלקטואלים המובילים של המאה ה-18. צ'ארלס דרווין, אבי תורת האבולוציה, ופרנסיס גלטון, אבי תורת האאוגניקה, היו נכדיו. דרווין היה אחד המייסדים של אגודת הירח של ברמינגהאם, שהייתה מועדון אקסקלוסיבי של דמויות בולטות בחברת ההשכלה הגבוהה של בריטניה התיכונה (המידלדנס) שהתכנס בברמינגהאם בסוף התקופה המוגדרת כעידן הנאורות.

"**הגן הבוטני**" היא יצירתו המפורסמת ביותר. זוהי פואמה שפורסמה לראשונה בשם "אהבות הצמחים" בשנת 1789, ובמהלך שנות התשעים של המאה ה-18 הודפסה מספר פעמים בשם "הגן הבוטני". בפואמה ארוכה זו הוא הציג בחרוזים, וכן בהערות השוליים, את הידע של סוף המאה ה-18 בכימיה, בפיזיקה, במטאורולוגיה, בגאולוגיה ובקוסמולוגיה.

"**זואונומיה**" (בכתיב לועזי: **Zoönomia**) היא עבודתו המדעית החשובה ביותר של דרווין, שהתפרסמה בשנים 1794–1796. זהו ספר בן שני כרכים העוסק בין השאר בפתולוגיה, באנטומיה ובפסיכולוגיה. בפרק "דורות" (אנגלית: Generation) מוצגים רעיונות מוקדמים למה שעתיד היה להיקרא "תורת האבולוציה".

## משפחתו

ארסמוס נישא ב-1757 למרי פולי הווארד, ולזוג נולדו ארבעה בנים ובת, ששניים מתוכם (בן ובת) נפטרו בילדותם. מרי נפטרה ב-1770 וב-1780 נישא ארסמוס בשנית לאלמנה אליזבת פולי קולייר, ואיתה הביא לעולם שבעה ילדים. בין שתי נשותיו ניהל ארסמוס מערכת יחסים עם המטפלת של ילדיו, מרי פרקר, ואיתה הביא לעולם שני ילדים לא חוקיים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ארסמוס דרווין** בוויקישיתוף
* ארסמוס דרווין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי ארסמוס דרווין בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* ארסמוס דרווין, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# הספראורניס

| הספראורניס |
| --- |
|  |
| תקופה |
| קרטיקון עליון, 83.5–78 מיליון שנה לפני זמננו

PreЄ
Є
O
S
D
C
P
T
J
K
Pg
N

יורה עליון
קרט' תחתון
קרט' עליון
פלאוקן

161.5 משל"ז56 משל"ז

 |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | זוחלים |
| סדרה: | הספראורניסאים |
| משפחה: | Hesperornithidae |
| סוג: | **הספראורניס** |
| מינים |
| * Hesperornis regalis
* Hesperornis crassipes
* Hesperornis gracilis
* Hesperornis altus
* Hesperornis montana
* Hesperornis rossicus
* Hesperornis bairdi
* Hesperornis chowi
* Hesperornis macdonaldi
* Hesperornis mengeli
* Hesperornis lumgairi
 |
| שם מדעי |
|  *Hesperornis* ‏מארש, 1872 |
|  |

**הספראורניס** (שם מדעי: *Hesperornis*; מילולית: "עוף מערבי") הוא סוג עוף השייך לסדרת ההספראורניסאים ולקבוצה הלא-טקסונומית עופות בעלי שיניים הנכחדת.

## מאפיינים

ההספראורניס היה עוף ימי בעל שיניים וכנפיים מנוונות שהתקיים בתקופת הקרטיקון לפני 83.5 עד 73 מיליון שנה. את שמו הוא קיבל מהחוקר הידוע עותניאל צ'ארלס מארש בשנת 1872 ופירושו: "עוף מערבי". מאובניו התגלו ברחבי אמריקה הצפונית מקנזס ועד קנדה, בעיקר במשך מלחמת העצמות שניהלו החוקרים מארש ואדוארד קופ. בסוג זה נכללו מינים רבים.

ההספראורניס הגיע לאורך של 1.8 מטרים, ובניגוד לעופות המודרניים, היה בעל שיניים במקור צר וללא כל כנפיים. ייתכן שחי במושבות גדולות, בדומה לפינגוויניים או אלבטרוסיים מודרניים. ככל הנראה היה ההספראורניס משיג את מזונו בדומה לצוללן מודרני, באמצעות מרדף תת-מימי אחר דגים ודיונונים.

הוא עצמו נטרף בידי זוחלים ימיים גדולים וכרישים. מאובן של טילוזאורוס נמצא כאשר בבטנו עצמות שהשתייכו להספיאורניס.

## בתרבות

* קבוצה של עופות אלו מופיעה בסדרה מפלצות ים של נייג'ל מארוון שם כמה פרטים נטרפים על ידי דגי קסיפקטינוס וסקואליקורקס.
* בנוסף הוא מופיע בסרט מפלצות ים.

## גלריה

*
*

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **הספראורניס** בוויקישיתוף

* הספראורניס, באתר GBIF (באנגלית)
* הספראורניס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים פרה-היסטוריים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ריצ'רד אוון

ריצ'רד אוון
Richard Owen|  |
|
לידה |
20 ביולי 1804 לנקסטר, הממלכה המאוחדת  |
|
פטירה |
18 בדצמבר 1892 (בגיל 88) לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד  |
|
מקום קבורה | St Andrew's Church, Ham, London  |
|
מדינה |
אנגליה |
|
מקום מגורים |
אנגליה  |
|
ענף מדעי |
ביולוגיה |
|
השכלה | * אוניברסיטת אדינבורו
* Lancaster Royal Grammar School
* בית הספר לרפואה ולרפואת שיניים של בארטס ולונדון
 |
|
תפקיד |
מנהל מוזיאון  |
|
ילדים | William Owen  |
|
פרסים והוקרה | * אות מסדר ההצטיינות במדעים ואמנויות של גרמניה
* הרצאת בייקר (1844)
* מדליית ליניאוס (1888)
* הרצאת קרוניאן (1851)
* מדליית וולסטון (1838)
* פור לה מריט
* מדליית קלארק (1878)
* המדליה המלכותית (1846)
* מדליית קופלי (1851)
* עמית החברה המלכותית
* אביר מפקד במסדר האמבט
* עמית כבוד של החברה המלכותית טה אפראנגי
 |
|
תרומות עיקריות |
|
גילוי שלדים של דינוזאורים. טבע את המונח *Dinosauria*. |
|   |

פסלו של ריצ'רד אוון במוזיאון להיסטוריה של הטבע בלונדון, אוגוסט 2022
**ריצ'רד אוון** (באנגלית: **Richard Owen**;‏ 20 ביולי 1804 - 18 בדצמבר 1892) היה ביולוג, מורפולוג ופלאונטולוג אנגלי, אשר חיפש וגילה שלדים של דינוזאורים. היו שתיארו את אוון כאדם לא ישר, אך הוא נחשב לאחד הביולוגים המבריקים והמשפיעים בזמנו.

זוכה מדליית קופלי לשנת 1851.

אוון זכור כיום כמי שטבע את המונח "דינוזאורים" (Dinosauria*)*, וכן כמתנגד לתאוריית האבולוציה לפי ברירה טבעית של צ'ארלס דרווין. כמו כן, הניע אוון את הקמתו של המוזיאון להיסטוריה של הטבע בלונדון בשנת 1881.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ריצ'רד אוון** בוויקישיתוף
* ריצ'רד אוון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי ריצ'רד אוון בפרויקט גוטנברג (באנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.