# פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה

פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה
Nobelpriset i fysiologi eller medicin|  |
|
מיקום הטקס |
סטוקהולם  |
|
מדינה |
שוודיה  |
|
הגוף המעניק |
מכון קרולינסקה  |
|
תקופת הפרס |
1901–הווה (כ־125 שנים)  |
|
נקרא על שם |
אלפרד נובל  |
|
אתר רשמי |
|   |

**פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה** מוענק מדי שנה, החל משנת 1901, לאנשים אשר תרמו תרומה ייחודית או ביצעו מחקר יוצא דופן בתחום הפיזיולוגיה או הרפואה. הפרס מוענק על ידי מכון קרולינסקה השוודי.

בין השנים 1901–2025 הוענקו 116 פרסי נובל לפיזיולוגיה או לרפואה. הפרס הוענק ל-232 זוכים מתוכם 14 נשים (5.7%) ו-59 יהודים (26%). סכום הפרס לשנת 2025 נקבע על 10 מיליון קרונות שוודיות (1.2 מיליון דולר) לפרס נובל מלא. ברברה מקלינטוק היא האישה היחידה שקיבלה פרס נובל מלא לשנת 1983 שלא חולק. חתן הפרס הצעיר ביותר - פרדריק בנטינג, היה בן 32 כשזכה בפרס הרפואה לשנת 1923 על גילוי האינסולין. חתן הפרס המבוגר ביותר - פייטון רוס, היה בן 87 כאשר הוענק לו פרס הרפואה לשנת 1966 על גילוי נגיפים הגורמים לגידולים.

## חתני פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה

| שנה | מקבלי הפרס | מוסד | נימוקים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1901 |  | אמיל אדולף פון ברינג | אוניברסיטת מרבורג | על עבודתו בטיפול בעזרת נסיוב בייחוד כנגד דיפתריה |
| 1902 |  | רונלד רוס | אוניברסיטת ליברפול | מחקרו על המלריה בו הראה כיצד היא נכנסת לגוף |
| 1903 |  | נילס ריברג פינסן | מכון פינסן לאור רפואי | פוטותרפיה למחלת שחפת העור (lupus vulgaris) |
| 1904 |  | איוואן פבלוב | האקדמיה לרפואה צבאית בסנקט פטרבורג | על הבנת הפיזיולוגיה של מערכת העיכול |
| 1905 |  | רוברט קוך | המכון למחלות מידבקות | על גילוי הגורם למחלת השחפת |
| 1906 |  | קמילו גולג'י | אוניברסיטת פאביה | מחקרם על מבנה מערכת העצבים |
|  | סנטיאגו רמון אי קחאל | אוניברסיטת מדריד |
| 1907 |  | שארל לואי אלפונס לבראן | מכון פסטר | על תפקיד הפרוטוזואה כמחולל מחלות |
| 1908 |  | איליה מצ'ניקוב | מכון פסטר | על חקר מערכת החיסון |
|  | פאול ארליך | אוניברסיטת גטינגן, המכון המלכותי לטיפול נסיוני |
| 1909 |  | אמיל תאודור קוכר | אוניברסיטת ברן | מחקרו על הפיזיולוגיה, הפתולוגיה וניתוח בלוטת התריס |
| 1910 |  | אלברכט קוסל | אוניברסיטת היידלברג | תרומתו להבנת הכימיה של התא, דרך מחקרו על חלבונים כולל חומרי הגרעין |
| 1911 |  | אלבר גולסטרנד | אוניברסיטת אופסלה | עבודתו על הדיופטריקה של העין |
| 1912 |  | אלכסיס קארל | מכון רוקפלר למחקר רפואי | עבודתו על תפירת כלי דם והשתלות כלי דם ואיברים |
| 1913 |  | שארל רובר רישה | סורבון | על גילוי האנפילקסיס. |
| 1914 |  | רוברט באראני | אוניברסיטת וינה | עבודתו על הפיזיולוגיה והפתולוגיה של מערכת שיווי המשקל |
| 1915 1916 1917 1918 |  | לא הוענק |
| 1919 |  | ז'ול בורדה | אוניברסיטת בריסל | גילוי מערכת המשלים כחלק ממערכת החיסון |
| 1920 |  | שק אוגוסט סטינברג קרוג | אוניברסיטת קופנהגן | על גילוי המכניזם של מנוע הבקרה הנימי |
| 1921 |  | לא הוענק |
| 1922 |  | ארצ'יבלד ויויאן היל | יוניברסיטי קולג' לונדון | גילוייו לגבי יצירת החום בשריר |
|  | אוטו פריץ מאירהוף | אוניברסיטת קיל | על גילוי היחס הקבוע בין צריכת החמצן לבין המטבוליזם של חומצה לקטית בשריר. |
| 1923 |  | פרדריק בנטינג | אוניברסיטת טורונטו | על גילוי האינסולין |
|  | ג'ון מקלאוד |
| 1924 |  | וילם איינטהובן | אוניברסיטת ליידן | גילוי מנגנון האלקטרוקרדיוגרם |
| 1925 |  | לא הוענק |
| 1926 |  | יוהנס אנדראס גריב פיביגר | אוניברסיטת קופנהגן | גילוי התולעת הנימית Spiroptera carcinoma |
| 1927 |  | יוליוס ואגנר-יאורג | אוניברסיטת וינה | על ריפוי "השיתוק הכללי המתקדם" של חולי עגבת על ידי הדבקה במלריה |
| 1928 |  | שארל ז'ול הנרי ניקול | מכון פסטר | מחקר על טיפוס |
| 1929 |  | כריסטיאן אייקמן | אוניברסיטת אוטרכט | על גילוי הוויטמין האנטי-נאוריטי |
|  | פרדריק גואולנד הופקינס | אוניברסיטת קיימברידג' | גילוי הויטמינים מעוררי הגדילה |
| 1930 |  | קרל לנדשטיינר | מכון רוקפלר למחקר רפואי | על גילוי סוגי הדם האנושי |
| 1931 |  | אוטו היינריך ורבורג | מכון הקייזר וליהלם לביולוגיה | גילוי והאנזים האחראי על צריכת החמצן של תאים |
| 1932 |  | צ'ארלס סקוט שרינגטון | אוניברסיטת אוקספורד | גילויים על תפקוד הנוירונים |
|  | אדגר דאגלס אדריאן | אוניברסיטת קיימברידג' |
| 1933 |  | תומאס האנט מורגן | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | גילוי תפקיד הכרומוזומים בתורשה |
| 1934 |  | ג'ורג' הויט ויפל | אוניברסיטת רוצ'סטר | גילוי טיפול בעזרת כבד לריפוי מאנמיה |
|  | ג'ורג' ריצ'רדס מיינוט | אוניברסיטת הרווארד |
|  | ויליאם פרי מרפי | אוניברסיטת הרווארד, בית החולים בריגהאם |
| 1935 |  | הנס שפמן | אוניברסיטת פרייבורג | על גילוי המארגנים בהתפתחות העוברית |
| 1936 |  | הנרי דייל | המכון הלאומי למחקר רפואי | תכליותיהם על ההעברה הכימית של אותות עצביים |
|  | אוטו לוי | אוניברסיטת גראץ |
| 1937 |  | אלברט סנט-גיירגי | אוניברסיטת סגד | גילוייו לגבי תהליכי הבעירה הביולוגית ובייחוד תפקידם של וויטמין סי ושל החומצה הפומרית. |
| 1938 |  | קורניי ז'אן פרנסואה היימנס | אוניברסיטת גנט | גילוי התפקיד של גופיפים בעורק תרדמני ובאבי העורקים בבקרה על מערכת הנשימה |
| 1939 |  | גרהרד דומק | אוניברסיטת מינסטר | על גילוי ההשפעות האנטי-בקטריאליות של פרונטוזיל |
| 1940 |  | לא הוענק |
| 1941  |
| 1942 |
| 1943 |  | הנריק דאם | המכון הפוליטכני של קופנהגן | על גילוי ויטמין K |
|  | אדוארד אדלברט דויזי | אוניברסיטת סנט לואיס | על גילוי התכונות הכימיות של ויטמין K |
| 1944 |  | הרברט ספנסר גסר | מכון רוקפלר למחקר רפואי | על גילוי ההבדלים בתפקוד של סיבים עצביים |
|  | ג'וזף ארלנגר | אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס |
| 1945 |  | אלכסנדר פלמינג | אוניברסיטת לונדון | על גילוי הפניצילין והאנטיביוטיקה לריפוי מחלות זיהומיות מידבקות |
|  | ארנסט בוריס צ'יין | אוניברסיטת אוקספורד |
|  | הווארד וולטר פלורי |
| 1946 |  | הרמן מולר | אוניברסיטת אינדיאנה | על גילוי יצירת מוטציות גנטיות באמצעות קרני X |
| 1947 |  | קארל פרדיננד קורי | אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס | על גילוי מסלול ההמרה הקטליטית של גליקוגן |
|  | גרטי תרזה קורי |
|  | ברנרדו אלברטו הוסיי | המכון לביולוגיה ורפואה ניסוייות | על גילוי תפקיד הורמון בלוטת יותרת המוח הקדמית במטבוליזם של סוכר |
| 1948 |  | פאול הרמן מילר | מעבדות מפעל הצבעים גייג'י | על גילוי יעילות הדי די טי כרעל מגע כנגד כמה פרוקי-רגליים |
| 1949 |  | וולטר רודולף הס | אוניברסיטת ציריך | על גילוי הארגון התפקודי של מוח הביניים כמתאם הפעילות של האיברים הפנימיים. |
|  | אנטוניו אגש מוניש | אוניברסיטת ליסבון | על גילוי הערך של לובוטומיה עבור טיפול פסיכוזות מסוימות |
| 1950 |  | אדוארד קלווין קנדל | מאיו קליניק | על גילוי ההורמונים של בלוטת יותרת הכליה, המבנה שלהם, והשפעתם הביולוגית |
|  | פיליפ שוולטר הנץ' |
|  | טדאוש רייכשטיין | אוניברסיטת בזל |
| 1951 |  | מקס תיילר | המחלקה לרפואה ובריאות הציבור של קרן רוקפלר | על תגליותיו לגבי קדחת צהובה וכיצד להילחם בה |
| 1952 |  | סלמן אברהם וקסמן | אוניברסיטת ראטגרס | על גילוי הסטרפטומיצין, האנטיביוטיקה היעילה הראשונה נגד שחפת |
| 1953 |  | הנס אדולף קרבס | אוניברסיטת שפילד | על גילוי מעגל החומצה הציטרית |
|  | פריץ אלברט ליפמן | בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, בית החולים הכללי מסצ'וסטס | על גילוי קואנזים A, וחשיבותו למטבוליזם התאי |
| 1954 |  | ג'ון פרנקלין אנדרס | בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, בית החולים לילדים של בוסטון | על גילוי האפשרות של וירוס שיתוק ילדים לגדול בתרבית בסוגי רקמות שונות |
|  | תומאס הקל וולר | בית החולים לילדים של בוסטון |
|  | פרדריק צ'פמן רובינס | אוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב |
| 1955 |  | אקסל הוגו תאודור תאורל | מכון קרולינסקה | על גילוייו לגבי האופי ודרכי הפעולה של אנזימים מחמצנים |
| 1956 |  | אנדרה פרדריק קורנאן | אוניברסיטת קולומביה, בית החולים בלוויו | על תגליותיהם לגבי צנתור לב ושינויים פתולוגיים במערכת הדם |
|  | ורנר פורסמן |  |
|  |  דיקינסון וו. ריצ'רדס | אוניברסיטת קולומביה |
| 1957 |  | דניאל בובה | אינסטוטו סופיריורה די סניטה | על גילוי תרכובות מלאכותיות שמעכבות פעולה של חומרים מסוימים בגוף, ובייחוד את פעולתם על מערכת הדם ושרירי השלד |
| 1958 |  | ג'ורג' וולס בידל | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | על הגילוי שגנים פועלים על ידי פיקוח על אירועים כימיים מוגדרים |
|  | אדוארד לורי טטום | מכון רוקפלר למחקר רפואי |
|  | יהושע לדרברג | אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון | תגליותיו לגבי רקומבינציה גנטית והארגון של החומר הגני של חיידקים |
| 1959 |  | סברו אוצ'ואה | הקולג' הרפואי של אוניברסיטת ניו יורק | על הסינתזה של חומצות הגרעין RNA ו-DNA |
|  | ארתור קורנברג | אוניברסיטת סטנפורד |
| 1960 |  | פרנק מקפרלן ברנט | מכון וולטר ואלייזה הול למחקר רפואי | על גילוי סבילות חיסונית נרכשת |
|  | פיטר בריאן מדאוור | יוניברסיטי קולג' לונדון |
| 1961 |  | גאורג פון בקשי | אוניברסיטת הרווארד | הבהרת המנגנון הפיזי של הגירוי בשבלול האוזן |
| 1962 |  | פרנסיס קריק | המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי | על גילוייהם לגבי המבנה המולקולרי של חומצות הגרעין וחשיבותו בהעברת מידע בחומרים חיים |
|  | ג'יימס ווטסון | אוניברסיטת הרווארד |
|  | מוריס וילקינס | אוניברסיטת לונדון |
| 1963 |  | ג'ון קריו אקלס | האוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה | על תגליותיהם לגבי המנגנונים היוניים המעורבים בעירור ובעיכוב של החלקים הקיצוניים והמרכזיים של קרום תא העצב |
|  | אלן לויד הודג'קין | אוניברסיטת קיימברידג' |
|  | אנדרו פילדינג הקסלי | יוניברסיטי קולג' לונדון |
| 1964 |  | קונרד אמיל בלוך | אוניברסיטת הרווארד | על תגליותיהם לגבי מנגנון המטבוליזם של כולסטרול ושל חומצות שומן |
|  | פאודור לינן | מכון מקס פלאנק לכימיה תאית |
| 1963 |  | פרנסואה ז'קוב | מכון פסטר | על תגליותיהם לגבי הבקרה הגנטית על יצירת אנזימים ווירוסים |
|  | אנדרה לווף |
|  | ז'ק מונו |
| 1966 |  | פייטון רוס | אוניברסיטת רוקפלר | על גילוי וירוסים הגורמים לגידולים |
|  | צ'ארלס ב. הגינס | אוניברסיטת שיקגו | על גילוי הטיפול לסרטן הערמונית באמצעות הורמונים |
| 1967 |  | רגנר גרניט | מכון קרולינסקה | על תגליותיהם לגבי תהליכי הראייה הפיזיולוגיים והכימיים הראשוניים בעין |
|  | הלדן קפלר הרטליין | אוניברסיטת רוקפלר |
|  | ג'ורג' וולד | אוניברסיטת הרווארד |
| 1968 |  | רוברט וו. הולי | אוניברסיטת קורנל | על הפרשנות של הקוד הגנטי וביטויו בסינתזה של חלבון |
|  | הר גובינד קוראנה | אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון |
|  | מרשל וורן נירנברג | המכונים הלאומיים לבריאות |
| 1969 |  | מקס דלבריק | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | על תגליותיהם בתחום מנגנון השכפול והמבנה הגנטי של וירוסים |
|  | אלפרד הרשי | מכון קרנגי למדע |
|  | סלבדור לוריא | המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס |
| 1970 |  | ברנרד כץ | יוניברסיטי קולג' לונדון | על עבודתם בתחום מוליכים עצביים |
|  | אולף פון אוילר | מכון קרולינסקה |
|  | ג'וליוס אקסלרוד | המכונים הלאומיים לבריאות |
| 1971 |  | ארל וו. סת'רלנד, הבן | אוניברסיטת ואנדרבילט | על גילוי פעולת הורמונים, באופן מיוחד אפינפרין, דרך שליחים שניוניים |
| 1972 |  | ג'רלד אדלמן | אוניברסיטת רוקפלר | על גילוי המבנה הכימי של נוגדנים |
|  | רודני ר. פורטר | אוניברסיטת אוקספורד |
| 1973 |  | קרל פון פריש | המכון הזואולוגי של אוניברסיטת מינכן | על חקר התנהגות חיות חברתיות, במיוחד הסבר שפת הריקוד של הדבורה ועל תופעת ההחתמה בעופות |
|  | קונראד לורנץ | מכון קונרד לורנץ של האקדמיה האוסטרית למדעים |
|  | ניקולאס טינברגן | אוניברסיטת אוקספורד |
| 1974 |  | אלבר קלוד | אוניברסיטת לוון | על תיאור המבנה והפעולה של האברונים בתאים ביולוגיים |
|  | כריסטיאן דה דוב | אוניברסיטת רוקפלר, אוניברסיטת לוון |
|  | ג'ורג'ה אמיל פאלאדה | אוניברסיטת ייל |
| 1975 |  | דייוויד בולטימור | המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס | על ההסבר כיצד וירוס מחולל גידול משפיע על החומר הגנטי של התא |
|  | רנאטו דולבקו | הקרן האימפריאלית לחקר הסרטן |
|  | הווארד מרטין טמין | אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון |
| 1976 |  | ברוך שמואל בלומברג | המכון לחקר הסרטן, פילדלפיה | על גילוי נגיף הצהבת מסוג B |
|  | דניאל קרלטון גאידושק | המכונים הלאומיים לבריאות | על תיאור מחלת קורו הנגרמת על ידי קניבליזם |
| 1977 |  | רוז'ה גימן | מכון סאלק למחקרים ביולוגיים | על תיאור הורמון פפטידי המופק במוח |
|  | אנדרו שלי | בית החולים של מנהל הווטרנים, ניו אורלינס |
|  | רוזלין זוסמן יאלו | בית החולים של מנהל הווטרנים, ברונקס | על פיתוח שיטת רדיו-אימונואסיי למדידת כמויות זעירות של הורמון פפטידי על ידי שימוש בנוגדנים מסומנים רדיואקטיבית |
| 1978 |  | ורנר ארבר | אוניברסיטת בזל | על גילוי אנזימי הגבלה השימושיים בגנטיקה מולקולרית |
|  | דניאל נתנס | בית הספר לרפואה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס |
|  | המילטון או. סמית' | בית הספר לרפואה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס |
| 1979 |  | אלן מקלוד קורמאק | אוניברסיטת טאפטס | על פיתוח הטומוגרפיה הממוחשבת |
|  | גודפרי האונספילד | מעבדות המחקר של EMI |
| 1980 |  | ברוך בנאסרף | בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד | על גילוי הגנים של MHC ‏(Major Histocompatibility Complex) |
|  | ז'אן דוסה | סורבון |
|  | ג'ורג' ד. סנל | מעבדות ג'קסון |
| 1981 |  | רוג'ר וולקוט ספרי | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | מחקרו על ההתמחות הפונקציונלית של המיספירות המוח |
|  | דייוויד הובל | בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד | מחקרם על עיבוד מידע במערכת הראייה |
|  | טורסטן ויזל | בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד |
| 1982 |  | סונה ברגסטרם | מכון קרולינסקה | על גילוייהם לגבי פרוסטגלנדינים |
|  | בנט סמואלסון | מכון קרולינסקה |
|  | ג'ון ר. ויין | קרן ולקם |
| 1983 |  | ברברה מקלינטוק | מעבדת קולד ספרינג הארבור | על גילוי הניידות של אלמנטים גנטיים ("הגנים הקופצים" - הטרנספוזונים) |
| 1984 |  | נילס ק. ג'רן | מכון בזל לאימונולוגיה | עבודתם על מערכת החיסון וייצור נוגדנים מונקלוניים (נוגדנים חד שבטיים) |
|  | ז'ורז' קלר | מכון בזל לאימונולוגיה |
|  | סזר מילשטיין | המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי |
| 1985 |  | מייקל ס. בראון | המרכז הרפואי סאות'ווסטרן של אוניברסיטת טקסס | על תיאור ויסות מטבוליזם הכולסטרול |
|  | ג'וזף גולדשטיין | המרכז הרפואי סאות'ווסטרן של אוניברסיטת טקסס |
| 1986 |  | סטנלי כהן | בית הספר לרפואה באוניברסיטת ואנדרבילט | על גילוי גורמי הגדילה |
|  | ריטה לוי-מונטלצ'יני | המכון לביולוגיה של התא במועצת המחקר הלאומי של איטליה |
| 1987 |  | סוסומו טונגאווה | המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס | על גילוי המנגנון הגנטי המוביל למגוון הנוגדנים |
| 1988 |  | סר ג'יימס וו. בלאק | בית הספר לרפואה בקינגס קולג' לונדון | על גילוי עקרונות חשובים בטיפול תרופתי שהובילו ליצירת תרופות חדשות |
|  | גרטרוד עליון | מעבדות המחקר של בורוז וולקם |
|  | ג'ורג' ה. היצ'ינגס | מעבדות המחקר של בורוז וולקם |
| 1989 |  |  ג'. מייקל בישופ | בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו | על גילוי המקור התאי של אונקוגנים רטרו וירוסיים |
|  | הרולד א. ורמוס | בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו |
| 1990 |  | ג'וזף א. מארי | בריגהאם אנד וימנ'ס הוספיטל | על עבודתם בשטח השתלות איברים ותאים |
|  | דונל תומאס | מרכז פרד האצ'ינסון לחקר הסרטן |
| 1991 |  | ארווין נהר | מכון מקס פלאנק לכימיה ביופיזיקלית | על פיתוח שיטות המדגימות כי תעלות יונים קיימות בכל קרומי התא ומאפשרות לימוד תכונותיהם |
|  | ברט זקמן | מכון מקס פלאנק למחקר רפואי |
| 1992 |  | אדמונד פישר | אוניברסיטת וושינגטון | על הגילוי כיצד הוספת זרחה (PO4) לחלבונים מאפשרת ויסות תהליכים ביולוגיים |
|  | אדווין ג. קרבס | אוניברסיטת וושינגטון |
| 1993 |  | ריצ'רד ג'. רוברטס | ניו אינגלנד ביולבז | על הגילוי כי גנים באיקריוטיים אינם שרשרות רציפות אלא מכילים אינטרונים וכי הקטיעה של mRNA כדי להוריד את אותם אינטרונים יכולה להתרחש בדרכים שונות, כך נוצרים חלבונים שונים מאותו רצף DNA |
|  | פיליפ א. שרפ | המרכז לחקר הסרטן של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס |
| 1994 |  | אלפרד גילמן | המרכז הרפואי סאות'ווסטרן של אוניברסיטת טקסס | על גילוי חלבון G ותפקידו בתרגום אותות בתא |
|  | מרטין רודבל | המכון הלאומי למדעי הבריאות הסביבתית |
| 1995 |  | אדוארד ב. לואיס | המכון הטכנולוגי של קליפורניה | על גילוי מנגנוני בקרה גנטית בשלבים עובריים מוקדמים, בעזרת מחקרים על זבוב הפירות |
|  | כריסטיאנה ניסליין-פולהרד | מכון מקס פלאנק לביולוגיה התפתחותית |
|  | אריק פ. וישהאוס | אוניברסיטת פרינסטון |
| 1996 |  | פיטר צ. דוהרטי | בית החולים המחקרי לילדים סנט ג'וד | על הגילוי כיצד נעשה שימוש במולקולות MHC בתאי הדם הלבנים כדי לאתר ולהרוג תאים הנגועים בנגיף |
|  | רולף מ. צינקרנגל | המכון לאימונולוגיה ניסויית של אוניברסיטת ציריך |
| 1997 |  | סטנלי פרוזינר | בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו | על גילוי הפריון, חלקיקי חלבון מדבקים |
| 1998 |  | רוברט פרשגוט | המרכז למדעי הבריאות של אוניברסיטת מדינת ניו יורק | על גילוי תכונות האיתות של חנקן חמצני (NO) במערכת הקרדיווסקולרית |
|  | לואיס איגנרו | בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס |
|  | פריד מורד | בית הספר לרפואה באוניברסיטת טקסס ביוסטון |
| 1999 |  | גינתר בלובל | אוניברסיטת רוקפלר | על הגילוי כי חלבונים שזה עתה סונתזו מכילים "תוויות כתובת" המכוונות אותם למיקום הנכון בתא |
| 2000 |  | ארוויד קרלסון | אוניברסיטת גטבורג | על שהוכיח כי דופמין הוא מוליך עצבי במוח שחסרונו מוביל לתסמינים של מחלת פרקינסון |
|  | פול גרינגרד | אוניברסיטת רוקפלר | על שהראה כי מוליכים עצביים פועלים על התא ויכולים להפעיל מולקולה מרכזית הידועה בשם DARPP-32 |
|  | אריק קנדל | אוניברסיטת קולומביה | על שתיאר כיצד זיכרון לטווח קצר וזיכרון לטווח ארוך מתבטאים ברמה המולקולרית |
| 2001 |  | לילנד ה. הרטוול | מרכז פרד האצ'ינסון לחקר הסרטן | על גילוי משפחת חלבוני הציקלין וקינאזות תלויות ציקלין, מולקולות מרכזיות בוויסות מחזור התא |
|  | טים הנט | הקרן האימפריאלית לחקר הסרטן |
|  | פול נרס | הקרן האימפריאלית לחקר הסרטן |
| 2002 |  | סידני ברנר | המכון למדעים מולקולריים | על תגליותיהם לגבי בקרה גנטית של התפתחות איברים ומוות תאי מתוכנת (אפופטוזה) על ידי מחקרים בתולעת *Caenorhabditis elegans* |
|  | רוברט הורביץ | המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס |
|  | ג'ון סלסטון | מכון סנגר של קרן ולקם |
| 2003 |  | פול לוטרבור | אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין | על תגליותיהם ביחס ל-MRI |
|  | פיטר מנספילד | בית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה של אוניברסיטת נוטינגהאם |
| 2004 |  | ריצ'רד אקסל | אוניברסיטת קולומביה | על גילוי קולטני ריח וארגון מערכת חוש הריח |
|  | לינדה באק | מרכז פרד האצ'ינסון לחקר הסרטן |
| 2005 |  | בארי מרשל  | המרכז הרפואי QEII, אוניברסיטת מערב אוסטרליה | על גילוי חיידק הליקובקטר פילורי שגורם לדלקות בקיבה, לכיב קיבה, לכיב תריסריון, ולמחלות סרטן בקיבה ובתריסריון |
|  | רובין וורן |  |
| 2006 |  | אנדרו פייר | בית הספר לרפואה באוניברסיטת סטנפורד | על הגילוי של "הפרעת RNA" - השתקת גנים על ידי סליל כפול של RNA |
|  | קרייג מלו | בית הספר לרפואה באוניברסיטת מסצ'וסטס |
| 2007 |  | מריו קפקי | אוניברסיטת יוטה | על גילוי העיקרון שבשינוי גנטי מכוון בעכברים על ידי שימוש בתאי גזע |
|  | מרטין אוונס | אוניברסיטת קארדיף |
|  | אוליבר סמיתיס | אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל |
| 2008 |  | הרלד צור האוזן | המרכז הגרמני לחקר הסרטן | על גילוי הקשר בין נגיף הפפילומה האנושי לסרטן צוואר הרחם |
|  | פרנסואז בארה-סינוסי | המחלקה לוירולוגיה במכון פסטר | על זיהוי וירוס ה-HIV שגורם לאיידס |
|  | לוק מונטנייה | הקרן העולמית למחקר ולמניעת איידס |
| 2009 |  | אליזבת בלקברן | אוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו | על הגילוי כיצד כרומוזומים מוגנים על ידי טלומרים והאנזים טלומראז |
|  | קרול גריידר | אוניברסיטת ג'ונס הופקינס |
|  | ג'ק שוסטק | בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, בית החולים הכללי מסצ'וסטס, מכון הווארד יוז לרפואה |
| 2010 |  | רוברט אדוארדס | אוניברסיטת קיימברידג' | על פיתוח ההפריה החוץ-גופית |
| 2011 |  | ברוס בויטלר | המרכז הרפואי סאות'ווסטרן של אוניברסיטת טקסס, מכון סקריפס למחקר | על תגליותיהם לגבי הפעלת מערכת החיסון המולדת על גילוי התא הדנדריטי ותפקידו במערכת החיסון הנרכשת |
|  | ז'ול הופמן | אוניברסיטת שטרסבורג |
|  | ראלף סטיינמן | אוניברסיטת רוקפלר |
| 2012 |  | ג'ון גרדון | מכון גרדון | על הגילוי שניתן להפוך תאים בוגרים לתאי גזע פלוריפוטנטים |
|  | שיניה יאמאנקה | אוניברסיטת קיוטו, מכון גלדסטון |
| 2013 |  | ג'יימס רותמן | אוניברסיטת ייל | על הגילוי המנגנון השולט על תנועת בועיות, כלי מרכזי להעברת חומרים בתאי הגוף |
|  | רנדי שקמן | אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, מכון הווארד יוז לרפואה |
|  | תומאס סודהוף | אוניברסיטת סטנפורד, מכון הווארד יוז לרפואה |
| 2014 |  | ג'ון אוקיף | יוניברסיטי קולג' לונדון | על עבודתם לזיהוי התאים המעניקים את תחושת ההתמצאות במרחב במוח האנושי. |
|  | מיי-בריט מוסר | האוניברסיטה הנורווגית למדעים וטכנולוגיה |
|  | אדוורד מוסר | האוניברסיטה הנורווגית למדעים וטכנולוגיה |
| 2015 |  | ויליאם קמפבל | אוניברסיטת דרו | על טיפול חדש נגד זיהומים הנגרמים על ידי תולעים נימיות |
|  | סטושי אומורה | אוניברסיטת קיטסאטו |
|  | טו יויו | האקדמיה הסינית לרפואה סינית מסורתית | על טיפול חדש נגד מלריה |
| 2016 |  | יושינורי אושומי | המכון הטכנולוגי של טוקיו | על גילוי מנגנונים לאוטופגיה |
| 2017 |  | מייקל רוסבאש | אוניברסיטת מיין | על גילוי המנגנון המולקולרי המשפיע על השעון הביולוגי |
|  | ג'פרי סי. הול | אוניברסיטת ברנדייס, מכון הווארד יוז לרפואה |
|  | מייקל יאנג | אוניברסיטת רוקפלר |
| 2018 |  | ג'יימס אליסון | מרכז מ.ד. אנדרסון לסרטן באוניברסיטת טקסס, מכון פרקר לאימונותרפיה | על גילוייהם בתחום הטיפול בסרטן באמצעות אינהיביציה של רגולציה חיסונית שלילית |
|  | טסוקו הונג'ו | אוניברסיטת קיוטו |
| 2019 |  | ויליאם קיילין | אוניברסיטת הרווארד | על תגליותיהם בנושא הסתגלות התאים לזמינות משתנה של חמצן |
|  | פיטר ג'יי. רטקליף | אוניברסיטת אוקספורד |
|  | גרג ל. סמנזה | אוניברסיטת ג'ונס הופקינס |
| 2020 |  | הארווי אלטר | המכונים הלאומיים לבריאות | על גילוי נגיף הפטיטיס C |
|  | מייקל האוטון | אוניברסיטת אלברטה |
|  | צ'ארלס רייס | אוניברסיטת רוקפלר |
| 2021 |  | דייוויד ג'וליוס | אוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו | על גילוי קולטנים לטמפרטורה ולמגע |
|  | ארדם פטפוטיאן | מכון הווארד יוז לרפואה, מכון סקריפס למחקר |
| 2022 |  | סוונטה פבו | מכון מקס פלאנק לאנתרופולוגיה אבולוציונית | על תגליותיו בחקר הגנום של הומיניניים שנכחדו ואבולוציית האדם |
| 2023 |  | קטלין קריקו | אוניברסיטת סגד ואוניברסיטת פנסילבניה | על תגליותיהם בנוגע לשינויים בבסיס נוקלאוזידים שאיפשרו פיתוח חיסוני mRNA יעילים נגד COVID-19 |
|  | דרו וייסמן | אוניברסיטת פנסילבניה |
| 2024 |  | ויקטור אמברוס | בית הספר לרפואה באוניברסיטת מסצ'וסטס  | על גילוי microRNA ותפקידו ברגולציה גנטית לאחר שעתוק |
|  | גארי רובקון | בית החולים הכללי מסצ'וסטס ובית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד |
| 2025 |  | מארי ברונקוב | המכון לביולוגיה של מערכות  בסיאטל | על תגליותיהם בתחום הסבילות החיסונית ההיקפית |
|  | פרד רמסדל | מכון פארקר לאימונותרפיה לסרטן בסן פרנסיסקו |
|  | שימון סקגוצ'י | אוניברסיטת אוסקה |

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה
* חתני פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה, באתר פרס נובל (באנגלית)

## הערות שוליים