Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# מדיום (תקשור)

**מדיום** (מאנגלית: **Medium** – אמצעי, מתווך) הוא אדם הטוען או שטוענים עליו שהוא בעל יכולת לקלוט דברים הנסתרים מהחושים הרגילים, לכאורה באמצעות תפיסה על-חושית (חוש שישי) או כישורים רוחניים אחרים. השם "מדיום" משמש גם לתיאור אנשי במה וקוסמים שמשתמשים בטכניקות שונות כגון זריזות ידיים וקריאה קרה על מנת ליצור את הרושם כי הם מחזיקים ביכולות מסוג זה, אף כי אינם טוענים לכך. כמו כן, נעשה שימוש בשם זה לתיאור האמונה כי ביכולתו של המוח להשפיע על העולם הפיזי, ולתיאור אנשים שלטענתם מחזיקים ביכולות טלקנטיות (כגון אורי גלר).

בארצות הברית, האמונה בתופעת המדיומים היא תופעה נפוצה – לפי סקר גאלופ משנת 2005, 41% מהאמריקאים מאמינים בקיומה של תפיסה על-חושית. בכל רחבי ארצות הברית מתקיימת כיום תעשייה גדולה של מדיומים שמתעסקים במתן עצות ללקוחות בתשלום, אף על פי שרבים מפקפקים בכוחותיהם של המדיומים הללו וטוענים כי הם מבצעים מעשי הונאה או שמדובר באנשים הסובלים ממחשבות שווא.

הקהילה המדעית דוחה בכל תוקף טענות בדבר תפיסה על-חושית ויכולותיהם של המדיומים, והתופעה מוכרת כפסבדו-מדעית. עד היום לא נמצאה שום עדות נחרצת שמאמתת את קיום יכולותיהם של המדיומים. מחקר שהתבצע באמצעות סריקת מוח שפורסם בשנת 2008 מספק את הראיות החזקות ביותר עד היום על כך שתופעות על-חושיות אינן קיימות כלל.

בשנת 1988 האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית הפיקה דו"ח בנושא שהגיע למסקנה כי לא נמצאה שום הוכחה במחקרים המדעיים שנערכו לאורך 130 השנים לקיומן של תופעות פראפסיכולוגיות שונות.

## בתרבות הפופולרית

* בסרט "מזימות" של אלפרד היצ'קוק משנת 1976, ברברה האריס מגלמת דמות של מדיום מזויפת המגלה כוחות על טבעיים לקראת סוף הסרט.
* בסרט "החוש השישי" משנת 1999, משחק השחקן הילד היילי ג'ואל אוסמנט דמות של מדיום המסוגל לראות את רוחות המתים.
* בסרט "רוח רפאים" משנת 1990, משחקת וופי גולדברג דמות של מדיום שרלטנית המגלה כי יש לה כוחות אמתיים, וכי היא מסוגלת לתקשר עם סאם (פטריק סווייזי) המת.
* סדרת ספרי "אוד תומאס" מאת הסופר האמריקאי דין קונץ, מגוללת את קורותיו של צעיר אמריקאי בשם אוד הרואה את רוחותיהם של המתים ופותר בדרך זאת תעלומות בלשיות שונות.

## ראו גם

* נוכלות, שרלטן
* אחיזת עיניים, זריזות ידיים
* קסמי תקריב, קסמי קלפים
* סוגסטיה, שטיפת מוח
* פאראפסיכולוגיה, פסאודו-מדע

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של מדיום (בCategory:Natural language)
* גרדיאן, מ' לאמאר קין, מדיום פופולרי בשנות ה-60 וה-70, באתר הארץ, 14 במרץ 2022

## הערות שוליים
# וייבאק מאשין

Wayback Machine|  הלוגו של Wayback Machine |
|  |
|
סוג |
ארכיון |
|
תקופת הפעילות |
24 בינואר 1996 – הווה (30 שנה) |
|
בעלות |
ארכיון האינטרנט |
|
הרשמה |
לא חובה |
|
שפות תכנות | C (שפת תכנות), ג'אווה (שפת תכנות), Perl, פייתון  |
| archive.org/web/ |
|   |

**וייבאק מאשין** (באנגלית: **Wayback Machine**) הוא ארכיון דיגיטלי של ה-World Wide Web אשר נוצר על ידי ארכיון האינטרנט, ארגון אמריקאי ללא כוונת רווח הממוקם בסן פרנסיסקו שבקליפורניה.

האתר מספק למשתמשים בו אפשרות לצפות בהעתקים ישנים של דפי אינטרנט. בין השנים 1996 עד 2021 נשמרו בארכיון מעל ל-552 מיליארד דפי אינטרנט.

התוכנות של הארכיון סורקות כל העת את ה-World Wide Web ומאחסנות בארכיון כל העת דפי אינטרנט שונים הנגישים לציבור, הכוללים בתוכם גם קובצי גרפיקה. דפי אינטרנט שנסרקו בעבר נסרקים שוב כל מספר שבועות או חודשים, ובארכיון נשמרות גרסאות עדכניות שלהם רק אם חל שינוי כלשהו בתוכנם. מטרת הארכיון היא לשמר תוכן רב שהיה נעלם בלעדיו לצמיתות בכל פעם שאתרים משתנים או נסגרים.

על מנת לצפות בגרסאות ישנות לדפי אינטרנט השמורים בארכיון המשתמשים באתר מזינים כתובת URL והאתר יציג רשימת תאריכים בהם נשמרו העתקים לאותו דף האינטרנט.

האתר מכיל גם דפי אינטרנט רבים אותם גולשי אינטרנט שונים בחרו לשמור בארכיון. בעמוד הראשי של אתר הארכיון ניתן להקליד את שם דף האינטרנט, והאתר יבצע מעתה ואילך שמירה לדף זה כל מספר שבועות או כל מספר חודשים במקרה שחל שינוי כלשהו בתוכן.

הארכיון הוקם ב-1996 על ידי ברוסטר קייל וברוס גיליאט, וכיום מתחזקת אותו חברת אלכסה.

## ראו גם

* archive.today

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **וייבאק מאשין** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של וייבאק מאשין (באנגלית)

* וייבאק מאשין, ברשת החברתית X (טוויטר)
* אתר הארכיון
* The Cobweb: Can the Internet be archived? - פורסם בכתב העת הניו יורקר ב-26 בינואר 2015
* אושרית גן-אל, ‏הארכיון של האינטרנט: מי מתעד את כל המידע שנמצא ברשת?, באתר גלובס, 9 במאי 2018

 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# זמן אוניברסלי

אזורי זמן תקניים של העולם מאז 2015. המספר בתחתיתו של כל אזור זמן מציין את מספר השעות שיש להוסיף ל-UTC כדי להמיר אותו לזמן המקומי
**זמן אוניברסלי** (שם מקור Universal Time, ובקיצור **UT**) הוא תקן זמן המבוסס על סיבוב כדור הארץ. תקן זה מהווה המשך לתקן זמן גריניץ' (GMT), כלומר זמן השמש במרידיאן הראשון בגריניץ'. בפועל הביטוי "זמן אוניברסלי" הוא בעל מספר משמעויות (כשנדרש דיוק של יותר מכמה שניות) כיוון שיש לו מספר גרסאות שונות. הגרסאות הנפוצות ביותר בשימוש הם, זמן אוניברסלי מתואם (UTC) ו- UT1 שהוא הצורה העיקרית של זמן אוניברסלי. כל הגרסאות של הזמן האוניברסלי, למעט UTC, מבוססות על סיבוב כדור הארץ ביחס לגרמי שמים מרוחקים (כוכבים וקוואזרים) אבל עם גורם קנה מידה והתאמות אחרות, כדי להפוך אותן קרובות יותר לזמן השמש. UTC מבוסס על הזמן האטומי הבינלאומי, עם תוספת שניות בדקות מעוברות, כדי לשמור אותו בתוך 0.9 השנייה של UT1.

## קישורים חיצוניים

* רויטרס, ארצות הברית מבקשת לקבוע שעון זמן אוניברסלי בירח, באתר הארץ, 4 באפריל 2024
* זמן אוניברסלי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה ובנושא מדעי כדור הארץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# יום שני

אלוהים מבדיל בין המים שבשמיים למים שעל פני האדמה; ציורו של ג'יימס טיסו
**יום שני** הוא היום השני מצאת השבת. בחלק ממדינות אירופה ועל-פי תקן ISO-8601, זהו היום הראשון בשבוע. בכל מדינות אירופה ואמריקה זהו היום הראשון בשבוע העבודה.

מקובל לקשר את יום שני עם הירח, ולכן הוא נקרא בשפות רבות "יום הירח".

## בישראל

בשבוע העבודה של הכנסת, נהוג להצביע על הצעות אי אמון בממשלה ביום שני.

## ביהדות

ביהדות יום שני הוא היום בו נבראו השמיים לפי סיפור בריאת העולם בתנ"ך (ספר בראשית, פרק א', פסוקים ו'–ח'):

>
> וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים, יְהִי רָקִיעַ בְּתוֹךְ הַמָּיִם, וִיהִי מַבְדִּיל, בֵּין מַיִם לָמָיִם. וַיַּעַשׂ אֱלֹהִים, אֶת-הָרָקִיעַ, וַיַּבְדֵּל בֵּין הַמַּיִם אֲשֶׁר מִתַּחַת לָרָקִיעַ, וּבֵין הַמַּיִם אֲשֶׁר מֵעַל לָרָקִיעַ; וַיְהִי-כֵן. וַיִּקְרָא אֱלֹהִים לָרָקִיעַ, שָׁמָיִם; וַיְהִי-עֶרֶב וַיְהִי-בֹקֶר, יוֹם שֵׁנִי.
>
>
>
> — ספר בראשית, פרק א', פסוקים ו'–ח'
>

בתפילת שחרית של יום שני נהוג לקרוא בתורה בפרשת השבוע, ולומר תוספות לתפילת התחנון, כמו גם ביום חמישי.

## בדתות אחרות

בבודהיזם נחשב הירח כמסמל את השחרור ממעגל גלגולי החיים, ולכן כחיובי בסופו של דבר.

באמונות עממיות שונות, בעיקר באירופה, הירח המקושר ליום שני הוא סמל הסכנה והמסתורין, ולפיכך יום שני הוא יום "חסר מזל".

## ראו גם

* יום שני השחור (1987)
* מונטג (פירושונים)

## קישורים חיצוניים

* יום שני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# יום רביעי

אלוהים בורא את גופי השמיים כדי לסמן את הזמנים.
**יוֹם רְבִיעִי** הוא היום הרביעי מצאת השבת. בחלק ממדינות אירופה וכן בתקן ISO 8601 הוא היום השלישי בשבוע (לפי קביעה ש'שבוע' מתחיל ביום העבודה הראשון). בחלק מהמדינות המוסלמיות יום רביעי הוא היום האחרון בשבוע העבודה.

## בעולם

בשפות הגרמאניות השם נגזר משמו של האל הנורדי, אודין – שמבוטא בגרמנית 'ווטאן' (כתיב: Wodan). וכך גם בשפה האנגלית, השם 'Wednesday' נשתרש מאותו מקור נורדי שבאנגליה של טרום הנצרות Woden, ומהווה שיבוש של Woden's Day, בהולנדית Woensdag, ו-Onsdag בשוודית.

דווקא בגרמנית עצמה נקרא יום רביעי בשם Mittwoch (מילולית: אמצע השבוע). שם זה החליף את השם המקורי Wodanstag במאה העשירית לספירה. "אמצע השבוע" הוא שמו של יום רביעי גם בפינית (Keskiviikko), באיסלנדית וביידיש (מיטוואָך).

שמו של היום ברוסית הוא סְרֶדָה (במקור: Среда), שמשמעותו "אמצע", וכך גם בשפות סלאביות אחרות, כגון צ'כית (středa).

בבסקית הוא נקרא אַשְׂטֶאַסְקֶנַה (asteazkena: סוף השבוע).

בהינדית השם הוא Budhvar, ונגזר מ-Budh, שמו ההודי של כוכב לכת חמה.

בארצות המזרח הקרוב השם הוא "היום הרביעי". כך בערבית يوم الأربعاء (יַוּם אלארבִּעאא), בעברית, ביוונית (Τετάρτη, "טֶטַארְטִי") ובשפות אחרות. בפורטוגזית Quarta-feira משמעותו "יום-החג הרביעי": ימי השבוע נקראים על שם שבעת ימי הפסחא

**בדתות**

### ביהדות

שמו של היום מופיע לראשונה בסיפור בריאת העולם בתנ"ך (ספר בראשית, פרק א', פסוקים י"ד–י"ט) כיום שבו נבראו השמש והירח:

>
> וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים, יְהִי מְאֹרֹת בִּרְקִיעַ הַשָּׁמַיִם, לְהַבְדִּיל, בֵּין הַיּוֹם וּבֵין הַלָּיְלָה; וְהָיוּ לְאֹתֹת וּלְמוֹעֲדִים, וּלְיָמִים וְשָׁנִים. וְהָיוּ לִמְאוֹרֹת בִּרְקִיעַ הַשָּׁמַיִם, לְהָאִיר עַל-הָאָרֶץ; וַיְהִי-כֵן. וַיַּעַשׂ אֱלֹהִים, אֶת-שְׁנֵי הַמְּאֹרֹת הַגְּדֹלִים: אֶת-הַמָּאוֹר הַגָּדֹל, לְמֶמְשֶׁלֶת הַיּוֹם, וְאֶת-הַמָּאוֹר הַקָּטֹן לְמֶמְשֶׁלֶת הַלַּיְלָה, וְאֵת הַכּוֹכָבִים. וַיִּתֵּן אֹתָם אֱלֹהִים, בִּרְקִיעַ הַשָּׁמָיִם, לְהָאִיר, עַל-הָאָרֶץ. וְלִמְשֹׁל, בַּיּוֹם וּבַלַּיְלָה, וּלְהַבְדִּיל, בֵּין הָאוֹר וּבֵין הַחֹשֶׁךְ; וַיַּרְא אֱלֹהִים, כִּי-טוֹב. וַיְהִי-עֶרֶב וַיְהִי-בֹקֶר, יוֹם רְבִיעִי.
>
>
>
> — ספר בראשית, פרק א', פסוקים י"ד–י"ט.
>

מסיבה זו תחילת שנה חדשה וארבע התקופות בלוח השנה במגילות קומראן היא תמיד ביום רביעי.

יום רביעי מוזכר גם במשנה, מסכת כתובות, פרק א', משנה א' המחייבת לקיים טקסי נישואים ביום הרביעי, כאשר האישה היא בגדר בתולה. דין זה אינו נוהג בימינו. באסטרולוגיה (ובמקומות שונים בתנ"ך) השמש משולה לחתן ולאב, והירח לכלה ולדמות האם.

בכמה עניינים הלכתיים ימי השבוע החל מיום רביעי משתייכים לשבת הבאה.

### בתרבויות אחרות

הנוצרים הקווייקרים מכנים את יום רביעי Fourth Day, בכדי להימנע משימוש במקור הפגאני של השם.

## ראו גם

* יום רביעי השחור – מספר תאריכים שכונו כך

## קישורים חיצוניים

* יום רביעי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# יום חמישי

בריאת כל יצורי המים והשמיים.
**יום חמישי** הוא היום החמישי מצאת השבת. בחלק ממדינות אירופה ובתקן ISO-8601 הוא היום הרביעי בשבוע.

## יום חמישי ביהדות

שמו של היום מופיע לראשונה בסיפור בריאת העולם בתנ"ך (ספר בראשית, פרק א', פסוקים כ'–כ"ג) כיום שבו נבראו חיות המים והעופות.

>
> וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים--יִשְׁרְצוּ הַמַּיִם, שֶׁרֶץ נֶפֶשׁ חַיָּה; וְעוֹף יְעוֹפֵף עַל-הָאָרֶץ, עַל-פְּנֵי רְקִיעַ הַשָּׁמָיִם. וַיִּבְרָא אֱלֹהִים, אֶת-הַתַּנִּינִם הַגְּדֹלִים; וְאֵת כָּל-נֶפֶשׁ הַחַיָּה הָרֹמֶשֶׂת אֲשֶׁר שָׁרְצוּ הַמַּיִם לְמִינֵהֶם, וְאֵת כָּל-עוֹף כָּנָף לְמִינֵהוּ, וַיַּרְא אֱלֹהִים, כִּי-טוֹב. וַיְבָרֶךְ אֹתָם אֱלֹהִים, לֵאמֹר: פְּרוּ וּרְבוּ, וּמִלְאוּ אֶת-הַמַּיִם בַּיַּמִּים, וְהָעוֹף, יִרֶב בָּאָרֶץ. וַיְהִי-עֶרֶב וַיְהִי-בֹקֶר, יוֹם חֲמִישִׁי.
>
>
>
> — ספר בראשית, פרק א', פסוקים כ'–כ"ג
>

בתפילת שחרית של יום חמישי נהוג לקרוא בתורה בפרשת השבוע.

המשנה מזכירה חובה הלכתית לקיים טקסי נישואין ביום חמישי כאשר האישה היא אלמנה, אך דין זה אינו נוהג בימינו.

## שמו ברחבי העולם

האל תור
מקובל לקשר את יום חמישי עם כוכב הלכת יופיטר והאל יופיטר. בלטינית נקרא היום "דיאס יוביס" (Dies Iovis; יוביס הוא שם אחר לאל יופיטר) ומכאן שמו בחלק מלשונות אירופה: בצרפתית Jeudi, בספרדית Jueves ובאיטלקית Giovedì. לעומת זאת, בפורטוגזית השם הוא Quinta-feira, שפירושו "יום-החג החמישי", משום שימי השבוע בפורטוגזית נקראים על שם שבעת ימי השבוע הקדוש של חג הפסחא.

בלשונות הגרמאניות, השם מקושר עם האל הנורדי תור, אל הרעם במיתולוגיה הנורדית שנתפש כמקביל ליופיטר. באנגלית שמו Thursday, בגרמנית Donnerstag (שמקורו בשמו הגרמני של תור), בהולנדית Donderdag, בשוודית ובדנית Torsdag. בכמה משפות אלו (למשל גרמנית והולנדית) פירוש שמו של היום הוא "יום הרעם".

בלשונות המזרח הקרוב משמעות השם היא "יום חמישי". כך בעברית, בערבית (يوم الخميس - יום אלח'מיס), וביוונית (Πέμπτη, "פֶּבְּטִי").

בלשונות סלאביות שונות קיבל יום חמישי את השם "רביעי", על מנת לציין שהוא היום הרביעי בשבוע המתחיל ביום שני. כך ברוסית השם הוא Четверг (צ'טברג), ובצ'כית השם הוא čtvrtek (צְ'טְבְרְטֶק).

בלשונות המזרח יש לשם משמעויות שונות: ביפנית הוא נקרא "מוקויובי" (木曜日), שפירושו "יום האילן", ובסינית "שינג צ'י סי" (星期四), שפירושו "יום רביעי".

## מנוחה ביום חמישי

כיום מקובל במקומות עבודה רבים בישראל לראות ביום חמישי היום האחרון בשבוע-העבודה, למעט במקומות בהם נהוגה עבודה ביום שישי, כסניפי בנקים, מרכולים, חנויות ומסעדות. עד שנות התשעים היה נהוג בישראל שבוע עבודה בן שישה ימים, שהסתיים ביום שישי, אך מצב זה שונה עם המעבר לשבוע עבודה מקוצר.

בחלק מהמדינות המוסלמיות נהוג יום חמישי כיום מנוחה נוסף על יום שישי. בעבר כך היה נהוג ברוב המדינות המוסלמיות, אולם בשנים האחרונות הוחלט בכמה מהן לקבוע את יום השבת כיום מנוחה במקום יום חמישי. זאת כדי לשפר את התיאום בלוחות הזמנים עם אירופה ועם ארצות הברית.

## יום חמישיזם

יום חמישיזם (או: יום חמישי האחרון) הוא טענה פילוסופית מסוג הוכחה בדרך השלילה לקריאת תיגר על הבריאתנות. לפי הטענה, גיל היקום אינו קדום ליום חמישי שעבר; כל הידוע לנו על מה שקדם ליום חמישי האחרון אינו אלא אשליה, שכן באותו יום נוצרו כל העדויות לקדמותו של העולם, כולל הזכרונות האנושיים והרישומים הפיזיים לכך.

## ראו גם

* יום חמישי השחור
* יום חמישי השחור (פירושונים)
* יום חמישי האחרון

## קישורים חיצוניים

* יום חמישי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# יום השבת

שמואל הירשנברג, "מנוחת השבת", 1894
המילה "שבת" בארצות אירופה
**יוֹם הַשַׁבָּת** הוא היום השביעי בשבוע לפי סיפור בריאת העולם התנ"כי. בחלק ממדינות אירופה ובתקן ISO-8601 זהו היום השישי בשבוע (שספירת הימים בו מתחילה ביום שני).

## יום השבת בתרבות ישראל

 ערך מורחב – **שבת**

בעברית, שמם של כל שאר ימות השבוע מבוסס על מספרם הסידורי בשבוע (יום ראשון, יום שני וכו'). יוצא מן הכלל היום השביעי, שאינו קרוי "יום שביעי" אלא שבת. לפי התורה, ביום זה הסתיימה בריאת העולם, ואלוהים **שָׁבַת** מכל מלאכתו, ומכאן שמו של היום - **שַׁבָּת**. בהתאם לכך, ביהדות זהו יום המנוחה השבועי.

>
> וַיְכֻלּוּ הַשָּׁמַיִם וְהָאָרֶץ, וְכָל צְבָאָם. וַיְכַל אֱלֹהִים בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה, וַיִּשְׁבֹּת בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מִכָּל מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה. וַיְבָרֶךְ אֱלֹהִים אֶת יוֹם הַשְּׁבִיעִי וַיְקַדֵּשׁ אֹתוֹ, כִּי בוֹ שָׁבַת מִכָּל מְלַאכְתּוֹ, אֲשֶׁר בָּרָא אֱלֹהִים לַעֲשׂוֹת.
>
>
>
> — ספר בראשית, פרק ב', פסוקים א'–ג'
>

בלוח השנה במגילות קומראן החגים מנועים מלחול ביום זה.

## יום השבת ברחבי העולם

בכל ארצות אירופה ואמריקה זהו יום מנוחה, הנוסף על יום ראשון. בחלק מהארצות המוסלמיות זהו יום העבודה הראשון בשבוע, ובחלק אחר זהו יום מנוחה הנוסף על יום שישי.

בארצות סקנדינביה יום שבת נקרא lördag, ולפי מסורת עממית ילדים אינם רשאים לאכול ממתקים במהלך השבוע, ורק ביום זה הוריהם יכולים להרשות להם לזלול ממתקים. הממתק הנאכל ביותר הוא ממתק דגים העשוי ממח עצם של הדג, ג'לטין.

בחלק מלשונות אירופה נקרא יום שבת בשמות שנגזרו מהמילה העברית "שבת", ובחלק אחר הוא נקרא על-שם כוכב הלכת שבתאי (בלועזית: Saturn, סטורן). בערבית, שגם בה מקובל לכנות את רוב ימי השבוע על-פי מספרם הסידורי, נקראים ימי שישי ושבת בשמות מיוחדים. יום שבת מכונה "א-סבת" בדומה לשמו בעברית, אך בחלק ממדינות המגרב נהוג לכנותו "סוף השבוע". כמו כן בטורקית הוא נקרא 'היום שאחרי "יום ההתכנסות"' הלא הוא יום שישי.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **יום השבת** בוויקישיתוף
* יום השבת, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# דקה

**דק ודקים**
העיתון הצבי, 28 בספטמבר 1909
**דקה** היא יחידת זמן המוגדרת כ-1/60 של שעה או כ-60 שניות (ישנן דקות בעלות 61 שניות – דקה מעוברת).

יחידת הדקה לא מוכרת כיחידת SI. בגאומטריה, דקה היא יחידת זווית, המוגדרת כ-1/60 של מעלה. יחידה זו נקראת דקת קשת. יחידה הנגזרת מיחידה זו היא שניית קשת (1/60 של דקת קשת).

באסטרונומיה, דקה היא יחידת זווית וזמן. דקה היא 1/60 של שעת עלייה ישרה.

הסימון הפורמלי לדקה הוא גרש ישר – ('). לדוגמה, 15 דקות יכתבו כך – '15. אולם, הסימון הנפוץ ביותר הוא הגרש הנטוי המקובל (′).

כדור הארץ עובר 15 דקות קשת בכל דקת זמן אחת. דקת קשת אחת בקו המשווה היא בקירוב מייל ימי אחד.

הסיבה לחלוקת השעה ל-60 דקות נובעת ככל הנראה מהשפעת הבבלים, אשר השתמשו בבסיס ספירה 60 כשיטת הספירה שלהם.

מקור המילה הוא בכך שזו חלוקה דקה יותר של הזמן מאשר החלוקה לשעות. וכך גם בשפות זרות.

## ראו גם

* שעון

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **דקה** בוויקישיתוף
* ד"ר מאיר ברק, מדוע יש 60 שניות, 60 דקות אך 24 שעות?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 2 ספטמבר 2009
* הערך "מערכות זמן", באתר אסטרופדיה
* דַּקָּה, באתר האקדמיה ללשון העברית
* דקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ויקימילון

ויקימילון
Wiktionary|  |
|  |
| העמוד הראשי של ויקימילון העברי (18 בספטמבר 2013) |
|
סוג |
מילון אינטרנט |
|
תקופת הפעילות |
12 בדצמבר 2002 (אנגלית) 29 ביוני 2004 (עברית) – הווה (23 שנים) |
|
מייסדים |
ג'ימי ויילס, קרן ויקימדיה, לארי סנגר, דניאל אלסטוו  |
|
בעלות |
קרן ויקימדיה |
|
הרשמה |
לא חובה |
|
wiktionary.org |
|   |

**ויקימילון** (באנגלית: **Wiktionary**) הוא מיזם מקוון רב־לשוני ובין־לאומי המנוהל על ידי קרן ויקימדיה. מטרתו היא יצירת מילון חופשי, שיתופי, מהימן ופתוח (מבוססי ויקי) אשר יכיל את כל המילים מכל שפות העולם. כיום, הוא זמין בכ־183 שפות ומכיל מילים מכ־3,800 שפות שונות. המהדורה הראשונה של המילון (המהדורה האנגלית) החלה את דרכה ב-12 בדצמבר 2002, ואילו המהדורה העברית הושקה ב-29 ביוני 2004.

## ויקימילון העברי

המהדורה העברית, אחות לוויקיפדיה העברית, נפתחה ב־1 במאי 2004. ב־29 ביוני 2004 נפתח העמוד הראשי, ב־21 ביולי 2004 נכתב הערך הראשון. הערכים הראשונים שנכתבו הם: "אוליגרך", "מלון", "מטוס", "ברק" ו"כדור רגל". נכון לאפריל 2025 יש בוויקימילון העברי יותר מ־25,000 ערכים. חוץ מערכי מילים ויקימילון העברי מכיל ערכי ראשי תיבות, ניבים, ביטויים ופתגמים, דפי שורשים ונספחים.

### מבנה המילון

ויקימילון העברי משמש כיום כמילון עברי־עברי בעיקרו והוא כולל בעיקר דפי ערכים בעברית.
בוויקימילון (בניגוד לנהוג בוויקיפדיה) **דף אינו שווה ערך**, ומספר ערכים יכולים להופיע בדף אחד (על פי אופן כתיבתם בצורתם המנוקדת).
הערכים מופיעים בצורת היסוד שלהם, בכתיב חסר (כמקובל במילון עברי). כאשר הכתיב המלא נפוץ יותר ישנה הפניה משם הערך בכתיב המלא לערך המילוני.

כל ערך במילון משתייך לקטגוריות על פי שורש, משקל, תחום דעת, משלב, מקורות אטימולוגיים, מורפולוגיה וכו'.
בערכים ישנם קישורים פנימיים לערכים נוספים.

### מבנה הערך

לערכים בוויקימילון יש מבנה קבוע שנועד להכיל מידע רב תוך שמירה על סדר ותמציתיות, ולהקל על העורכים והקוראים.

מבנה הערך כולל את שם הערך מנוקד, ההגדרות והמשפטים המדגימים, טבלת ניתוח דקדוקי (הכוללת כתיב מלא, הגייה, חלק דיבר, מין דקדוקי, שורש, דרך תצורה ונטיות), סעיפי קישורים פנימיים (בהם: צירופים, נגזרות, מילים נרדפות, ניגודים, ו"ראו גם"), סעיף תרגום וסעיפי השלמה ומידע כללי בהם גיזרון (אטימולוגיה), מידע נוסף, קישורים חיצוניים, סימוכין והערות שוליים (סעיפים אלו נותנים לקורא יריעה רחבה יותר, שאינה מצויה לרוב במילונים אחרים).

## ראו גם

* מילוג

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של ויקימילון (בשפות מרובות)
* המהדורה העברית של ויקימילון (עמוד ראי)
	+ על־אודות ויקימילון
	+ ויקימילון:המדריך המלא לקורא
* פורטל ויקימילון בכל השפות

* ויקימילון, ברשת החברתית X (טוויטר)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.

**גילוי נאות**: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
# יום

שעות האור בגריניץ' בשנת 2007; שעון קיץ מונהג מסוף מרץ עד סוף אוקטובר
**יום** הוא מכלול של שעות היממה המוארות, מזריחת השמש ועד שקיעתה, להבדיל מלילה. לעיתים קרובות מושג המילה "יום" מורחב להכליל את שעות הלילה (כהגדרת "**יממה**"), למשל בחלוקת השבוע: יום ראשון, יום שני וכו'. להלן נייחס את המושג "יום" למשמעות הראשונית – שעות היממה המוארות.

גם לאחר התרחבות השימוש בתאורה מלאכותית, עיקר פעילותם של בני האדם הוא בשעות היום. על מנת להפחית את הצורך בתאורה מלאכותית, נהוג במדינות רבות לעבור לשעון קיץ, כך ששעות פעילות בני האדם תהא בשעות היום.

## ימי השוויון וההיפוך

 ערך מורחב – **ימי השוויון וההיפוך**

אורך היום משתנה במהלך השנה: בחצי הכדור הצפוני, היום הקצר ביותר הוא 21 בדצמבר, והיום הארוך ביותר הוא 21 ביוני. בחצי הכדור הדרומי, היום הקצר ביותר הוא 21 ביוני, והיום הארוך ביותר הוא 21 בדצמבר. בשני ימים בשנה, אורך היום שווה לאורך הלילה – ימים אלה מתרחשים בנקודת השוויון.

בשני הקטבים היום והלילה נמשכים כל אחד שישה חודשים. כאשר בקוטב אחד יש אור יום, בקוטב השני חושך, לאחר חצי שנה המצב מתחלף.

## היום בהלכה

ביהדות (בנוגע לרוב המצוות חוץ מדיני קדשים) היום הולך אחר הלילה. היינו זמן התחלפות התאריך הוא בתחילת כל לילה.

היום מתחיל עם עלות השחר – זמן הופעת אור השמש על פני השמיים, למרות שהשמש עצמה איננה נראית, ועודנה מתחת לאופק אך לכתחילה היום מתחיל מהנץ החמה – זמן הופעת השמש בפועל. היום מסתיים עם שקיעת החמה, שלאחריה מתחיל זמן "בין השמשות" עד צאת הכוכבים.

שעה בהלכה על פי רוב היא חלוקה של היום ל-12 שעות זמניות (ולא של היממה ל-24), ולכן אורכה של שעה זמנית משתנה בהתאם להשתנות אורך היום על פני עונות השנה.

## במיתולוגיה היוונית

על פי התיאוגניה מאת הסיודוס "יום"-המרה (ביוונית: Ημέρα) היא נקבה והיא בתם של ניקס (הלילה) ושל אחיה ארבוס (העלטה), שניהם צאצאיו של כאוס. בתיאורו את טרטרוס, מתייחס הסיודוס להמרה כאחותה של ניקס ולא כבתה.

## ראו גם

* יממה
* לילה

## לקריאה נוספת

* אנציקלופדיה התלמודית כרך כ"ב תשנ"ה מעמ' שס"ג

## קישורים חיצוניים

* המילה "יום", באתר האקדמיה ללשון העברית
* הערך "יום", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה
# זמן סיבוב עצמי

**זמן סיבוב עצמי** של גוף אסטרונומי הוא משך הזמן בו הגוף משלים סיבוב שלם סביב ציר הסיבוב שלו.

## זמן סיבוב עצמי של כדור הארץ

היממה היא זמן הסיבוב העצמי של כדור הארץ. מכיוון שתנועתו של כדור הארץ במרחב מורכבת מסיבוב סביב ציר הסיבוב שלו ומתנועת ההקפה סביב השמש, משך סיבוב שימדד ביחס לשמש אינו זהה למשך סיבוב שימדד ביחס לכוכבים הרחוקים.

ניתן להגדיר שתי יממות על פני כדור הארץ:

* **יממה שמשית**: נמדדת בין שתי צהירות רצופות של השמש. ממוצע משך יממה שמשית הוא 24 שעות (86,400 שניות), אולם, זמן זה משתנה לאורך השנה בגלל שינוי המרחק בין כדור הארץ והשמש (בהתאם לחוק השני של קפלר) ומעוד סיבות.
* **יממה כוכבית**: נמדדת בין שתי צהירות רצופות של כוכב. מכיוון שמרחק אופייני לכוכבים נמדד בשנות אור (לעומת המרחק לשמש שנמדד בדקות אור), מרחק זה אינו מושפע מתנועת כדור הארץ סביב השמש. משך יממה כוכבית הוא 23 שעות, 56 דקות ו-4.091 שניות.
* ההפרש בן כארבע דקות בין יממה שמשית ליממה כוכבית נובע מכך שמלבד ההקפה סביב עצמו, כדור הארץ מקיף גם את השמש. כיוון הסיבוב העצמי זהה לכיוון הסיבוב סביב השמש ולפיכך ממצב של צהירה שמשית כדי להימצא שוב בצהירה שמשית על כדור הארץ להשלים קצת יותר מסיבוב עצמי (כ-1/365 של סיבוב) הפרש זה מצטבר בשנה שלמה לכמעט 24 שעות (יממה נוספת) ולכן מתבטל. עוד יוצא מכך שבפרק זמן של 365 יום כדור הארץ עושה 366 סיבובים עצמיים (יממות כוכבים במקורב). אין קשר בין הפרש זמן זה ובין הוספת ה-29 בפברואר לשנה מעוברת.

## ראו גם

* סיבוב עצמי של כוכב
* תהודה מסלולית
* זמן הקפה

## לקריאה נוספת

* יגאל פת-אל - **אסטרונומיה - מדריך להכרת השמים**, הוצאת קוסמוס (1998).

## קישורים חיצוניים

* הערך "יממה כוכבית", באתר אסטרופדיה
* הערך "יממה שמשית", באתר אסטרופדיה
# בוקר

"שעת בוקר", ציור מאת מוריץ פון שווינד, משנת 1858
השמש בשעות הבוקר
מסדר בוקר בבית ספר בקריית מלאכי, שנות ה־60
**בוקר** הוא החלק המוקדם של היום, בין השחר לצהריים. שעות הבוקר הן השעות שבין הזריחה (ששעתה משתנה מעונה לעונה ומאזור לאזור) לבין 12:00 - שעת אמצע היום, הצהריים.

בוקר הוא הזמן בו רוב האנשים מתעוררים ומתחילים בשגרת יומם. הארוחה הראשונה של היום היא ארוחת בוקר. בעת מפגש בשעות הבוקר מקובל לברך: "בוקר טוב!".

בתרבויות שונות מוקדשת פעילות רוחנית לקבלת היום החדש. ביהדות מתפללים בבוקר תפילת שחרית. יש המתחילים את היום בפעילויות כגון מדיטציה או טאי צ'י, לכניסה הדרגתית ורכה אל היום החדש.

אחרים מעדיפים להתחיל את הבוקר בפעילות נמרצת יותר, כגון הליכה, ריצה או שחייה.

בסין מקובלת התעמלות בוקר בחברותא מדי יום. בישראל הייתה נהוגה בעבר התעמלות בוקר בבתי הספר, במסגרת מסדר בוקר. גם בקול ישראל שודר משדר של התעמלות בוקר, בשעות הבוקר המוקדמות, שנפתח בברכת: "בוקר טוב לכל המאזינים, ולמתעמלים - היכון!". כיום משודרות בשעות הבוקר תוכניות טלוויזיה של אימון גופני בערוצי נישה של ספורט, סגנון חיים וילדים.

בערוצים שונים של הרדיו והטלוויזיה משודרות תוכניות בוקר המותאמות לקהל היעד. תוכניות בוקר בטלוויזיה כוללות לרוב אקטואליה רכה וראיונות בנושאים שוליים יחסית, שכן מיועדות לאנשים המתארגנים לקראת צאתם לשגרת יומם, והקשב שלהם אינו ממוקד כולו בשידור. ברדיו תוכניות בוקר רבות כוללות דיווחי תנועה, לטובת הנהגים המקשיבים בדרכם לעבודה.

ישנם עיתונים המוגדרים כעיתוני בוקר, ששעת הוצאתם מוקדמת מזו של עיתוני הערב.

המושג בוקר משמש גם כמטפורה להתחלות חדשות ולאופטימיות. מילות השיר "החגיגה נגמרת" של נעמי שמר מדגימות זאת:

>
> "לקום מחר בבוקר ולהתחיל מבראשית.
>
> לקום מחר בבוקר עם שיר חדש בלב"
>
>
>
> — נעמי שמר
>

## ביטויי לשון

* **בוקר טוב** ולעיתים **בוקר טוב אליהו** - סוף סוף הבנת.
* **בוקר אור** - התשובה הנפוצה לברכה "בוקר טוב".
* **בוקר טוב ומבורך** - תשובה נוספת לברכת "בוקר טוב".

## קישורים חיצוניים

* יצחק בן-נר, התעמלות בוקר בבייג'ינג, באתר ynet, 14 בנובמבר 2000
* הערך "בוקר", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה

## הערות שוליים