Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# חד-פסיגיים

| חד-פסיגיים |
| --- |
|
*Ensete ventricosum* |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | צומח |
| מערכה: | בעלי פרחים |
| מחלקה: | **חד־פסיגיים** |
| סדרות |
|
כף צפרדע
שושנאים
דקלאים
דגנאים
אספרגאים
קומלינאים
טמוסאים (Dioscoreales)
Acorales
Pandanales
זנגבילאים
ו־6 משפחות בלתי משויכות |
| שם מדעי |
|  Liliopsida |

**חד־פסיגיים** (שם מדעי: Liliopsida) הם מחלקה במערכת בעלי הפרחים, המאופיינת על ידי **פסיג** (עלה זרע) יחיד בזרע הצמח. השם המדעי נקבע על־פי הסוג האופייני שושן (Lilium), אם כי נהוג להשתמש גם בשם Monocotyledones.

מבנה החד־פסיגיים פשוט יחסית לדו־פסיגיים, למרות העובדה שהראשונים התפתחו מהאחרונים. השרידים המאובנים הראשונים המיוחסים לחד־פסיגיים שייכים לתקופת הקרטיקון התחתון. כיום החד־פסיגיים תופסים מעמד דומה בחשיבותו לזה של הדו־פסיגיים במערכת האקולוגית של כדור הארץ.

המחלקה מונה כ־130 משפחות, מהן 18 מיוצגות בישראל. אחת החשובות ביותר היא משפחת הסחלביים המתמחה בהאבקה באמצעות חרקים, והפרחים של אחדים מבני המשפחה הם מן המורכבים שבעולם הצומח (ע"ע דבורנית). משפחה חשובה נוספת היא דגניים המתמחה בהאבקה בעזרת הרוח.

## סדרות

* + סדרת Acorales
	+ סדרת כף צפרדע (Alismatales)
	+ סדרת אספרגאים (Asparagales)
	+ סדרת טמוסאים (Dioscoreales)
	+ סדרת שושנאים (Liliales)
	+ סדרת Pandanales
	+ סדרת Petrosaviales
* על-סדרת Commelinids
	+ סדרת דקלאים (Arecales)
	+ סדרת קומלינאים (Commelinales)
	+ סדרת דגנאים (Poales)
	+ סדרת זנגבילאים (Zingiberales)

## תכונות החד־פסיגיים

בנוסף לתכונה האופיינית של פסיג יחיד, לכל הצמחים ממחלקת החד־פסיגיים מספר תכונות נוספות. תכונות אלה אינן ייחודיות באופן מוחלט לחד־פסיגיים, אך מצויות בהם לעיתים קרובות הרבה יותר מאשר בדו־פסיגיים או בסוגי צמחים אחרים:

* **גבעול** - רקמות ההובלה מפוזרות בגבעול והן בדרך כלל נטולות רקמת הקמביום, שהיא רקמה המכילה תאים עובריים המסוגלים להתחלק ומשמשים לגדילת הצמח. לפיכך הגבעול מגיע לרוחב מסוים ואינו מתרחב עוד. מהסיבה הזאת ישנם מעט עצים במחלקה (דקלים בלבד), וניכר בהם גזע דק יחסית לעצים אחרים בעלי אותו גובה.
* **עלים** - העורקים בעלים של החד־פסיגיים מקבילים בדרך־כלל או יוצאים מנקודה משותפת בשורש העלה. זאת לעומת רשת עורקים סבוכה שניתן לראות בעלים של הדו־פסיגיים.
* **פרחים** - כל חלקי הפרחים של החד־פסיגיים באים לרוב בכפולות של שלוש - שלושה או שישה עלי כותרת, שלושה או שישה אבקנים וכדומה. גרגרי האבקה הם בעלי נקבובית אחת, ומבחינת תכונה זו חד־פסיגיים דומים לדו־פסיגיים קדומים.
* **שורש** - לחד־פסיגיים מערכת שורשים מועילה המורכבת משורשים דקים ובלתי מסועפים. התפקיד של שורשון אינו משמעותי או מיוחד ולרוב הוא מת זמן קצר לאחר הנביטה.

## קישורים חיצוניים
# אספרגאים

| אספרגאים |
| --- |
|
צמח היוקה |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | צומח |
| מערכה: | בעלי פרחים |
| מחלקה: | חד פסיגיים |
| סדרה: | **אספרגאים** |
| שם מדעי |
|  Asparagales ‏לינק, 1829 |

עץ דם הדרקון
**אספרגאים** (שם מדעי: Asparagales) הוא שם בוטני של סדרה, במחלקת הצמחים החד פסיגיים, במערכת בעלי הפרחים. רוב משפחותיה נמנו בעבר עם סדרות אחרות, בעיקר בשושנאים.

## משפחות

המשפחות הבאות נמנות באספרגאים על פי שיטת המיון APG II (מ-2003):

* שומיים (Alliaceae) - על פי המיון החדש מאוחדת עם נרקיסיים
* נרקיסיים (Amaryllidaceae) - כוללת את האגפנתוס (*Agapanthaceae*) והכחלית (*Ixiolirion*).
* אספרגיים (Asparagaceae) - קיימת בשני סוגי מיון, הצר (הכולל בעיקר את האספרג) והרחב, המכניס משפחות נוספות.
* אירוסיים (Iridaceae)
* סחלביים (orchidaceae)
* עיריתיים (Asphodelaceae)
* עצבוניתיים (Ruscaceae)
* Asteliaceae
* Blandfordiaceae
* Boryaceae
* Doryanthaceae
* Hypoxidaceae
* Lanariaceae
* Tecophilaeaceae
* Xanthorrhoeaceae
* Hemerocallidaceae
* Xeronemataceae

## בארץ

בארץ ישראל צומחים בר נציגי המשפחות סחלביים, נרקיסיים, אספרגיים, אירוסיים, עיריתיים ושומיים. האירוסיים והשומיים כוללות מינים אנדמיים לארץ ישראל.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אספרגאים** בוויקישיתוף

* אספרגאים, באתר ITIS (באנגלית)
* אספרגאים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* אספרגאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אספרגאים, באתר Tropicos (באנגלית)
* אספרגאים, באתר GBIF (באנגלית)
* אספרגאים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אספרגאים, דף שער בספרייה הלאומית
* על האספרגאים, באתר מכללת ברקלי (באנגלית)
* מיון בסדרת האספרגאים (באנגלית)
# אמריליס יפהפה

| אמריליס יפהפה |
| --- |
|
אמריליס יפהפה |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | צומח |
| מערכה: | בעלי פרחים |
| מחלקה: | חד פסיגיים |
| סדרה: | אספרגאים |
| משפחה: | נרקיסיים |
| סוג: | **אמריליס** |
| מין: | **אמיריליס יפהפה** |
| שם מדעי |
|  *Amaryllis* ‏לינאוס, 1753 |

אמריליס יפהפה
**אמריליס יפהפה** (שם מדעי: *Amaryllis belladonna*) הוא מין יחיד בסוג אמריליס. מכונה גם "בלהדונה לילי" או ה"גברות הערומות". המין חי בטבע בדרום אפריקה באזור הסלעי של כף התקווה הטובה. מגדלי משתלות, מוכרי פרחים וחובבי צמחים נוהגים לכנות בשם אמריליס יפהפה גם צמח תרבותי נפוץ בשם היפהסטרום.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אמריליס יפהפה** בוויקישיתוף

* אמריליס יפהפה, באתר ITIS (באנגלית)
* אמריליס יפהפה, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* אמריליס יפהפה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אמריליס יפהפה, באתר Tropicos (באנגלית)
* אמריליס יפהפה, באתר GBIF (באנגלית)
* אמריליס יפהפה, באתר האינדקס הבין-לאומי לשמות צמחים (באנגלית)
* מיכאל אבישי - הצמח אשר אהבתי
* ד"ר אורי פרגמן-ספיר, גם הוא פורח בסתיו: אמריליס יפהפה, באתר nrg‏, 22 בספטמבר 2011

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# עשב

עשבים
פטרוזיליה, עשב המגודל למאכל בידי האדם
**עשב** הוא שם כללי לצמחים עשבוניים רב-שנתיים או חד-שנתיים ירוקים, שהגבעול שלהם אינו מעוצה.

הבננה, למשל, מוגדרת מבחינה בוטנית כ"עשב" משום שאין לה גזע מעוצה כמו לעצים רגילים.

עשבים רבים משמשים מזון לבעלי חיים במרעה ובחווה חקלאית. לדוגמה, רובם של מיני הדגניים הם עשבים חד או רב שנתיים הכוללים דגנים למאכל, צמחים שימושיים אחרים כמו קנה הסוכר ומינים של עשבים שוטים.

ישנם עשבים המצמיחים פרחים אשר יכולים לשמש לנוי, לדוגמה - דמומית קטנת-פרי.

## עשבים שימושיים

ישנם מספר סוגים של עשבים שהאדם עושה בהם שימוש:

* משפחת הדגניים
* קטניות
* משפחת המורכבים
* ירקות
* עשבי תיבול
* דשאים

## ראו גם

* עשבים שוטים
* "בכלות העשב" (ספר)

## קישורים חיצוניים

* עשב הים הולך ונעלם, באתר הידען.

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# אפריקה הדרומית

מדינות יבשת אפריקה הדרומית
**אפריקה הדרומית** הוא שם קיבוצי לאזור גאוגרפי בחלק הדרומי של יבשת אפריקה. הגדרת תחומיו של האזור משתנה.

### על פי האו"ם המדינות הכלולות באפריקה הדרומית הן

* בוטסואנה
* דרום אפריקה
* לסוטו
* נמיביה
* אסוואטיני

### הגדרות אחרות כוללות בתחום אפריקה הדרומית את

* אנגולה הכלולה לעיתים במרכז אפריקה
* מוזמביק ומדגסקר הכלולות לרוב במזרח אפריקה
* מלאווי, זמביה וזימבבואה הכלולות באפריקה הדרומית מהתקופה בה התקיימה הפדרציה של רודזיה וניאזלנד. כיום, ברוב המקרים, כוללים מדינות אלו (כולן או חלקן) במרכז אפריקה.
* איי קומורו, מאוריציוס, סיישל, מיוט וראוניון הנכללים כיום לרוב במזרח אפריקה
* הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו וטנזניה נכללות בהגדרות כלכליות של אפריקה הדרומית בגלל חברותן ב"קהילה הכלכלית של דרום אפריקה"

דרום אפריקה במבט מלוויין
## אוכלוסייה

בדרום אפריקה חיות קבוצות אתניות שונות וחברות בעלות תרבויות שונות. בעבר היו רוב התושבים בני בושמנים, נאמה ופיגמים. במהלך הגירת בני הבנטו, נדחקו בני השבטים המקוריים לשטחים פחות פוריים. כיום נוספו על השבטים המקוריים בני הזולו, קוסה, סווזי, נדבל, סוואנה והבסוטו. בנוסף, חיים באפריקה הדרומית אפריקאנרים ואירופאים אחרים, הודים ומיעוטים אסיאתים אחרים.

בתקופת השבטים האפריקאים ולפני הפלישה הזרה והקולוניאלית לאפריקה, היו אלו בנות ראשי השבטים הבכורות שהיו בוחרות עם מי להתחתן ולבחור האם הן או בן-זוגן יהיה ראש השבט הבא. במקרה של מלחמה מול שבט אחר, היה באפשרותן אף לקחת שבוי מלחמה למטרות נישואים (ראו גם: המלכה קנדקה ממרואה)

## ראו גם

* צפון אפריקה
* מערב אפריקה
* אפריקה שמדרום לסהרה

## קישורים חיצוניים

* אפריקה הדרומית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# טקסון מונוטיפי

הגרגרן הוא סוג ומין יחיד ואינו דומה לשאר הסמורים במראהו או התנהגותו
כריש לווייתני הוא סוג ומין יחיד גם במשפחתו
האונדטרה היא סוג ומין יחיד
**טקסון מונוטיפי** (באנגלית: **Monotypic taxon**) היא יחידת מיון שיחידת המיון הישירה שמתחתיה טיפוס אחד או במילים אחרות יחידת המיון כוללת רק תת-יחידת טקסון אחד. המונח יכול להתייחס לכל דרגת מיון: משפחה, סוג, מין, תת-מין וכו'. למשל, משפחה מונוטיפית – משפחה שיש בה רק סוג אחד; סוג מונוטיפי – סוג שיש בו רק מין אחד; מין מונוטיפי – מין שאין לו תת-מינים או זנים מוכרים.

כיום נהוג בעברית להשתמש בצירופים "מין יחיד בסוגו", "סוג יחיד במשפחתו".

טקסון נחשב מונוטיפי גם אם בעבר הכיל כמה תת-טקסונים אך הם נכחדו, או הועברו לסוגים אחרים. לדוגמה: משפחת הפינגוויניים היא משפחה יחידה בסדרת הפינגווינאים (אף על פי שיש יותר מסוג וממין אחד של פינגווינים). לפעמים המושג מתאר מין שאינו יחיד בסוגו אבל יש לו רק תת-מין אחד כמו אצל ארת ענק יקינתונית.

במקרים נדירים סוג ומין יחיד, יהיה יחיד גם במשפחתו, סדרתו וכיוצא בזה. לדוגמה, השנבוב, הוא מין יחיד בסוג שנבוב (Orycteropus), במשפחת השנבוביים (Orycteropodidae) וגם בסדרת השנבובאים (Tubulidentata).

קביעה שמין מסוים יחיד בסוגו, יכולה לעורר מחלוקת מדעית בהיעדר הוכחה מוחלטת שהמין אינו שייך לסוג בעל כמה מינים. ככלל יש הסכמה מדעית על סוגים שמכילים מין אחד בלבד. בטקסונומיה, השם המדעי מתחיל משם הסוג, ועל כן תיתכן השלכה מעשית לתופעת המונוטיפיות: אם קשה להסכים על השם, קיימת בעיה לחקור את בעל החיים. דוגמה לכך היא נמר השלג, שנחשב לעיתים בעבר לפנתר (*Panthera uncia*), בפעמים אחרות למין יחיד בסוג אונקיה (*Uncia uncia*) ואף למין בסוג חתול (*Felis uncia*).

## סוג ומין יחיד

סוג ומין יחיד (או מין יחיד בסוגו) בזואולוגיה, **סוג מונוספציפי** (באנגלית: Monospecific genus) הוא מונח המתאר סוג המכיל מין אחד בלבד. המונח הוא הלחם של התחילית ביוונית μονο-‎‏ (Mono-‎) עם Species (בלטינית סוג).

סוג מונוספציפי הוא מקרה פרטי של טקסון מונוטיפי וזהה במשמעותו. כאשר מדובר בטקסון בודד בדרגה גבוהה יותר ממין, נהוג לכנותו מונוטיפי. בבוטניקה לא נהוג להשתמש במושג מונוספציפי, ובמקומו משתמשים במונח הזהה במשמעותו: סוג מונוטיפי.

## דוגמאות לבעלי חיים יחידים בסוגם

* רב-פתן מלכותי (*Ophiophagus hannah*)
* אנטילופה הודית (*Antilope cervicapra*)
* אייל הפמפס (*ozotoceros bezoarticus*)
* זאב הרעמה (*Chrysocyon brachyurus*)
* עיט פיליפיני (*Pithecophaga jefferyi*)
* קונדור האנדים (*Vultur gryphus*)
* דוב נמלים ענק (*Myrmecophaga tridactyla*)
* קיימן שחור (*Melanosuchus niger*)
* דישון מקראי (*Addax nasomaculatus*)
* סאיגה (*Saiga tatarica*)
* אוקאפי (*Okapia johnstoni*)
* גלשן מלאי (*Galeopterus variegatus*)
* האדם הנבון (*Homo sapiens*)

## ראו גם

* טקסונומיה – מיון עולם הטבע
* מאובן חי

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# JSTOR

JSTOR|  |
|  |
|
סוג |
ארגון  |
|
תקופת הפעילות |
1995–הווה (כ־31 שנים)  |
|
בעלות | Ithaka Harbors  |
| www.jstor.org |
|   |

**JSTOR** (מבוטא "ג'יי סטור", קיצור באנגלית עבור **Journal Storage**, בעברית: **מאגר כתבי עת**) הוא מסד נתונים מקוון שהוקם בשנת 1995, המכיל גרסאות אלקטרוניות של כתבי עת מדעיים רבים ומאגרי מידע אחרים. את מאגר המידע מפעיל ארגון ללא כוונת רווח שבסיסו בניו יורק ובאן ארבור שבמישיגן.

## אודות

בפני מנהלי ספריות אקדמיות עומדת הבעיה של טיפול בכמויות אדירות של כתבי עת שברשותם, שאחסונם וטיפול בהם עולה כסף ותופס מקום. על ידי העברת כתבי העת לפורמט דיגיטלי, אפשר לחסוך בטיפול בכתבי עת, ובה בעת לאפשר לחוקרים ולסטודנטים במוסד גישה אליהם.

כשהושק JSTOR בשנת 1995 הוא הכיל כעשרה כתבי עת בנושא היסטוריה וכלכלה, ופעל בשבע ספריות שונות. בסוף 2012 הכיל האתר כ-1,700 כתבי עת שונים, שבהם 8.2 מיליון מאמרים עם יותר מ-46 מיליון דפים. מנוע החיפוש של האתר מאפשר חיפוש בטקסט המלא של כל המידע המאוחסן בו. בנובמבר 2012 החל האתר לאחסן גם אלפי ספרים סרוקים.

הגישה למאמרים באתר מתאפשרת בעיקר דרך ספריות ואוניברסיטאות, אשר רוכשות רישיון בעבור משתמשיהן לארכיונים באתר (יותר מ-8,000 ארגונים רכשו רישיון כזה). כמו כן ניתן לרכוש באופן אישי גישה לכתב עת מסוים או למאמר. רוב כתבי העת מאפשרים גישה לגליונות בני כמה שנים ולא לגליונות העדכניים ביותר, כדי לשמור על מוטיבציה לרכוש את כתב העת וכך לא לאבד הכנסה. קרוב לחצי מיליון מאמרים באתר JSTOR, שזכויות היוצרים עליהם פגו, נפתחו לעיון חופשי. בנוסף, תוכנית בשם Register & Read מאפשרת רישום חופשי לאתר, שבמסגרתו מתאפשר עיון ביותר מ-5 מיליון מאמרים, במנות של לא יותר משלושה מאמרים בשבועיים. הסדר עם הספרייה הלאומית מאפשר גישה חופשית (לאחר רישום) למאמרים בעשרות כתבי עת עבריים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **JSTOR** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של JSTOR

* JSTOR, ברשת החברתית פייסבוק
* JSTOR, ברשת החברתית X (טוויטר)
* JSTOR, ברשת החברתית אינסטגרם
* JSTOR, ברשת החברתית LinkedIn
* JSTOR, סרטונים בערוץ היוטיוב
* JSTOR in 2012
* JSTOR, באתר OCLC (באנגלית)

## הערות שוליים
# PubMed

PubMed|  |
|
סוג |
אתר אינטרנט  |
|
תקופת הפעילות |
1997–הווה (כ־29 שנים)  |
|
בעלות |
הספרייה הלאומית לרפואה של ארצות הברית, המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי  |
| pubmed.gov |
|   |

**PubMed** הוא מאגר מידע ביבליוגרפי העוסק בתחומי מדעי החיים, מדעי הרפואה והמקצועות הפרא-רפואיים. המאגר מכיל רישום ביבליוגרפי של רובם הגדול של המאמרים המדעיים בתחומים אלו שפורסמו החל משנות החמישים של המאה העשרים ולעיתים גם מאמרים ישנים יותר, בכל השפות. PubMed היא חלק ממיזם NCBI של ממשלת ארצות הברית.

רשומת PubMed כוללת את שם המאמר, שמות הכותבים, תאריך הפרסום, שם כתב העת, הגיליון והעמוד, רשימה של הנושאים המופיעים בו (מבוסס על תזאורוס המכונה MeSH), וכן תקציר (למאמרים שפורסמו לאחר 1969). המאמרים עצמם אינם נמצאים במאגר, אך אם המאמר פורסם בכתב עת אלקטרוני המאגר יקשר למקור המקוון.

## PubMed Central

מאגר **PubMed Central** מכיל טקסטים מלאים של מאמרים מדעיים בנושא ביורפואה ומדעי החיים. המאגר מכיל, נכון לנובמבר 2016, כ-4,100,000 פריטים – ובכלל זה מאמרים, כתבות, מאמרי מערכת ומכתבים.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **PubMed** בוויקישיתוף

* אתר האינטרנט הרשמי של PubMed (באנגלית)

* אתר האינטרנט הרשמי של PubMed (באנגלית)
* אתר PubMed Central

 ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.