Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# סופר

שמואל יוסף עגנון, היחיד מבין כותבי הספרות העברית שזכה בפרס נובל לספרות
**סופר** הוא אדם העוסק בכתיבת סיפורת – רומנים, נובלות, סיפורים קצרים ומסות (לעיתים נקרא כך גם מי שעוסק בכתיבת ספרי עיון).

## אטימולוגיה

התואר "הסופר" מופיע בתנ"ך כתפקיד של אישים שונים, כגון עזרא הסופר ושפן הסופר. מדרש המובא בתלמוד הבבלי ובמדרש תנחומא מקשר את התואר לספירת האותיות שבתורה. הספירה נעשתה בתקופה הקדומה, כדי למנוע שיבושים בנוסח המקרא והעידה על בקיאות במקרא ובמסורת המובעת על ידו. אף על פי כן, לפי רבים ממפרשי המקרא ולפי המחקר המודרני המונח נגזר מהמילה סֵפֶר.

בתקופת חז"ל שימש המונח "סופר" במשמעותו הבסיסית – אדם העוסק בכתיבה (כך למשל, סופר סת"ם, שהוא סופר הכותב ספרי תורה, תפילין ומזוזות, או הממונה בבית הדין על כתיבת גיטין). בדרך כלל לתואר זה זוכה מי שאיננו בקי בכתיבה גרידא אלא נחשב למומחה בתחום עיסוקו, כולל הדינים השונים שנלווים לכתיבתו הדתית. בתקופה זו היה מקובל שלכל עיר ישנו "סופר מתא", הסופר המקומי. רש"י ותוספות נחלקים ביניהם האם הכוונה לסופר סת"ם, או לכותב שטרות חוב מקצועי (מעין נוטריון). כך או כך, עד להתפתחות העברית המודרנית במאה ה-19, לא שימש המונח "סופר" לתיאור כותב יוצר, והמונח המקובל היה "מחבר".

המונח "סופרים" (ברבים בלבד) התרחב עוד יותר ומהווה בחז"ל כינוי כללי לחכמים ולתלמידיהם, שדבריהם קרויים דברי סופרים, ועליהם נאמר "קנאת סופרים תרבה חכמה".

## בעת המודרנית

הכשרה לכתיבה של ספרות יפה ניתנת בסדנאות המיועדות למטרה זו, וכן במסגרת החוג לספרות באוניברסיטאות. הכשרה זו אינה הכרחית, ורבים מהסופרים עוסקים בכתיבה ללא הכשרה מסוג זה.

על פי רוב סופרים אינם נוטים לפרסם את ספריהם באופן עצמאי, והם עושים זאת באמצעות חברות הוצאה לאור. בתמורה לעמלו מקבל הסופר שכר סופרים, שהוא אחוז מסוים ממכירות הספר, ולא שכר קבוע. בישראל רק סופרים מעטים מוצאים את כל פרנסתם (או את עיקרה) בשכר הסופרים המשולם להם, ומרביתם עוסקים בעבודה נוספת, המספקת את פרנסתם העיקרית. בין יוצאי הדופן היו ש"י עגנון, שכבר בשלב מוקדם למדי ביצירתו קיבל תשלום חודשי קבוע מהמו"ל שלו, הוצאת שוקן, כך שיכול היה להקדיש את כל זמנו לכתיבה, ועמוס עוז שקיבל שכר קבוע מכתר הוצאה לאור, תוך התחייבות לבלעדיות ההוצאה על פרסום ספריו. סופרים מצליחים הכותבים באנגלית ובשפות נפוצות אחרות זוכים לשכר סופרים נאה מאוד.

אגודת הסופרים העבריים מקבלת לשורותיה, בדרך כלל, כל סופר שפרסם לפחות שני ספרים שהגיעו לרף מינימלי של הישגים ספרותיים.

## ראו גם

* מחבר
* משורר

## לקריאה נוספת

* ג'ורג' אורוול, "מדוע אני כותב" בספר: **מדוע אני כותב ועוד מסות** (תרגם מאנגלית והוסיף אחרית דבר: אפרים ברוידא), עם עובד, 1984, עמ' 177-168.
* רנה ליטוין, **הייתי כאן**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2005: מסעות בעקבות סופרים שתרגמה המחברת. (הספר בקטלוג ULI)
* מאיה קגנסקיה, **דמדומי אלים – על דוסטויבסקי, בולגקוב, סולז'ניצין צווטאייבה, נבוקוב ועוד**, הוצאת ידיעות אחרונות, 2004. (הספר בקטלוג ULI)
* פיליפ רות, **ענייני עבודה – סופר, עמיתיו ועבודתם**, זמורה ביתן, 2008.
* הרוקי מורקמי, **סופר כמקצוע**, כנרת, זמורה, 2024.

## קישורים חיצוניים

* מי אמר שאי אפשר להתעשר מכתיבת ספרים?, באתר כלכליסט, 31 באוגוסט 2010
* עמר לחמנוביץ, ‏סופרי סתם, באתר "ישראל היום", 1 ביוני 2012
* סופרים? את הדולרים!, באתר כלכליסט, 14 בנובמבר 2013
* רונן טל, כישרון כתיבה? כדי להיות סופר מצליח בימינו מוטב להיות איש שיווק מחונן, באתר הארץ, 10 ביולי 2025
* סופר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא סופרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# חוק יובש

טופס מרשם רפואי לאלכוהול, משנות ה-20, תקופת חוק היובש בארצות הברית
**חוק יובש** הוא שם כללי לכל חוק האוסר על ייצור, הובלה, ייבוא, ייצוא ומכירה של משקאות אלכוהוליים. לעיתים, מאפשר החוק שימוש במשקאות אלכוהוליים לצרכים דתיים, רפואיים ומדעיים.

בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20, רווחה התפיסה לפיה המדינה אחראית לרווחתם וטובתם של האזרחים ובין השאר עליה לחוקק חוקים אשר יגנו על האזרחים מפני הרעות שהם גורמים לעצמם. בעקבות הנזקים הרבים הנגרמים משתייה עודפת של משקאות חריפים, כשכרות ואלכוהוליזם, עלה בתחילת המאה ה-20 הרעיון לאסור מכירת משקאות חריפים ובכך לפתור את הבעיות הללו. בארצות הברית הרעיון קודם על ידי מפלגת האיסור, שעיקר מצעה נגע לאיסור מכירת משקאות אלכוהוליים. בעקבות זאת, נחקקו חוקי יובש במספר מדינות. אולם החוקים הללו בוטלו, ומאז אמצע המאה ה-20 אין מדינות חופשיות בהן יש חוקי יובש.

## הסיבות לביטול חוקי יובש

הדעה הרווחת היא שחוקי יובש בוטלו מכיוון שהם כשלו ולא הצליחו למנוע שתיית משקאות חריפים. אך יכולות להיות סיבות אחרות לביטול החוקים, כמו התפשטות הדעה המתירה לאדם לנהוג כרצונו גם כאשר הוא גורם לעצמו נזק, התגברות "השוק השחור" של האלכוהול והגדלת הפשיעה (בארצות הברית לדוגמה החלו ארגוני המאפיות לתפוס מקום משמעותי ומסוכן) וסיבה נוספת היא השפעתם של בעלי הון על המחוקקים (אשר היו מעוניינים בהחזרת הסחר במשקאות אלכוהוליים).

## מדינות בהן היה חוק יובש

במאה ה-20 נחקקו חוקי יובש במספר מדינות:

* 1901 עד 1948 באי הנסיך אדוארד (פרובינציה קנדית)
* 1914 עד 1925 ברוסיה
* 1915 עד 1928 באיסלנד
* 1916 עד 1927 בנורווגיה
* 1919 עד 1932 בפינלנד
* 1920 עד 1933 בארצות הברית

## חוק היובש בארצות הברית

 ערך מורחב – **התיקון ה-18 לחוקת ארצות הברית**

ב-16 בינואר 1919 נחקק בארצות הברית התיקון ה-18 לחוקתה, אשר אסר על "ייצור, הובלה ומכירה של משקאות חריפים" בכל ארצות הברית. עם כניסתו של התיקון לתוקף כשנה מאוחר יותר (ב-16 בינואר 1920) החלה בארצות הברית **תקופת היובש**.

חוק זה בוטל על ידי התיקון ה-21 לחוקת ארצות הברית מ-17 בפברואר 1933, שאפשר מחדש מכירת משקאות אלכוהוליים. עד היום, זהו המקרה היחיד בחוקת ארצות הברית שבו תיקון אחד לחוקה ביטל תיקון אחר.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **חוק יובש** בוויקישיתוף
* חוק יובש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* איסור משקאות אלכוהוליים, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פוסט-הארדקור

פוסט-הארדקור
Post-hardcore|  |
|
מקורות סגנוניים |
הארדקור פאנק, פאנק רוק (Punk rock), פוסט-פאנק (Punk), נויז רוק |
|
מקורות תרבותיים |
שנות ה-1980, ארצות הברית |
|
פופולריות מיינסטרים |
פופולריות מיינסטרים רחבה בתחילת ואמצע העשור הראשון של המאה ה-21 |
|
נגזרות |
בלאקגייז, אימו ראפ, מאת'קור, מאת' רוק, פוסט-מטאל |
|
תת-סוגות |
|
אימו (סקרימו), נינטדוקור |
|
סוגות היתוך |
|
קראנקקור |
|
סצנות אזוריות |
|
דרום ויילס, טקסס, שיקגו, אולימפיה, סן דייגו, וושינגטון די. סי. |
|
נושאים קרובים |
|
ארט פאנק, פאנק אוונגרדי, מטאלקור |
|   |

**פוסט-הארדקור** (באנגלית: **Post-hardcore**) הוא תת-ז'אנר מוזיקלי של הארדקור פאנק, פאנק רוק (Punk rock), פוסט-פאנק (Punk) ונויז רוק. הז'אנר החל להופיע בשנות ה-1980 עם הופעתן של הלהקות Hüsker Dü ומינוטמן , והתפתח עד לסוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21, עם הופעתן של הלהקות פוגאזי , ביג בלאק ‏, Jawbox , קוויקסאנד ו-Shellac .‏

מאז הופעתן של הלהקות סלינט ‏, Unwound ו-The Dismemberment Plan , הז'אנר משלב גם מוזיקת קרוסאובר ומוזיקה אינסטרומנטלית צפופה, מורכבת ואווירתית. הז'אנר זכה לפופולריות מיינסטרים רחבה בתחילת ואמצע העשור הראשון של המאה ה-21.

## אפיון

הז'אנר מאופיין בדרך כלל במקצב מהיר מאוד, עוצמת קול חזקה ורמות בס כבדות, תחת הגישה עשה זאת בעצמך. האתר AllMusic קובע כי: "הלהקות החדשות יותר, תחת הפוסט-הארדקור, מצאו דרכים מורכבים ודינמיים לפוצץ קיטור, שבדרך כלל יצאו מתחום ההארדקור הקפדני של 'חוקים מהירים וקולניים'. כמו כן, רבים מהסולנים של להקות אלו יכול בסבירות גבוהה לשיר את שיריהם בקול לחש באותה מידה של פוסט-מוזיקלי מטורף". כמו כן נטען כי להקות מהז'אנר מצאו דרכים יצירתיות לבנות ולשחרר מתח במקום "לאוורר את הכביסה המלוכלכת שלהם ברעשי פרצים קצרים, חדים ותזזיתיים". ג'ף טריך מ-*Treblezine* טען כי: "במקום להיצמד לאילוצים הנוקשים של ההארדקור, אמנים אלו ביצעו מעבר לאקורדי הכוח וקולות כנופיות, תוך שילוב שקעים יצירתיים יותר לאנרגיית הפאנק רוק".

הפוסט-פאנק (Punk) הבריטי של סוף שנות ה-1970 ותחילת שנות ה-1980 נתפס כאחד מהז'אנרים שהשפיעו על הפוסט-הארדקור. ככל שהז'אנר התפתח, מוזיקאי הז'אנר הוסיפו אלמנטים מז'אנרים אחרים, בין היתר מוזיקת נשמה, מוזיקת דאב, פאנק ודאנס-פאנק, וכן לפתח את הסאונד של הז'אנר. במהלך תחילת העשור הראשון של המאה ה-21, מוזיקאי הז'אנר מהמיינסטריים שהיו יותר "מלודיים" הוסיפו אלמנטים מהז'אנר הארדקור מלודי , ביטדאון הארדקור , אינדי רוק, סקרימו ואימו.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פוסט-הארדקור** בוויקישיתוף
## הערות שוליים
# אלגוריה

**אלגוריה** היא יצירה שיש לה משמעות מעבר לתוכן הגלוי והמפורש שמצוי בה. אלגוריה היא השאלה, מטפורה מורחבת. היא נועדה להעביר מסר או מוסר השכל באמצעות סיפור, לרוב תוך שימוש באנלוגיה לחיים ולמציאות.
אלגוריה היא לרוב יצירה ספרותית, אך היא יכולה להיות מועברת גם באמצעות אמנות חזותית, כגון ציור, פיסול, צילום, קולנוע, תיאטרון או כל סוג אחר של יצירה אמנותית.

## מאפייני האלגוריה

בסיפור האלגורי קיימים שני רבדים – הרובד הגלוי והרובד הסמוי. הרובד הגלוי הוא מפורש וחד משמעי, ואילו את הרובד הסמוי ניתן לפרש במספר אופנים. הרובד הסמוי הוא שמכיל את המסר של היצירה. ישנם מספר כלים שאופייניים לאלגוריות בספרות:

* אנלוגיות – יוצרות הקבלה בין אלמנטים ברובד הגלוי לבין הרובד הסמוי, הן לרוב המפתח להבנת העומק ביצירה.
* מטפורות – נותנות ערך מוסף לצורת היצירה ולא רק למשמעותה, בדומה לדימוי.
* הרמזים – כמעט בכל האלגוריות הכתובות ישנם ארמזים רבים המקשרים בין היצירה לבין יצירות אחרות. האלגוריה בנויה על כך שבגלל הקשרים תרבותיים יקבל סיפור מסוים בעל משמעות מסוימת, משמעות אחרת. הארמז מקשר את היצירה לשאר התרבות ומחזק את הפן התרבותי ביצירה, ובכך מדגיש את הרובד הסמוי.
* הזרה – בכל אלגוריה יהיה אפקט של הזרה, היצירה תמיד תראה לקורא משהו שהוא מכיר מהמציאות, אך מהיבט שונה לחלוטין.

## צורות של אלגוריות (בספרות)

יש מספר סוגים של טקסטים, בהם השימוש באלגוריות נפוץ במיוחד:

* **משל** – סיפור אלגורי קצר המוביל למוסר השכל אחד מוגדר.
* **נבואה** – רוב הנבואות נכתבו כאלגוריות.
* **מסה פילוסופית** – בטקסטים פילוסופיים נהוג להשתמש באלגוריות לשם פישוט הרעיונות והמחשתם.
* **מיתולוגיה** – המיתוסים הם פעמים רבות אלגוריות המלמדות ערכים ותרבות.

## דוגמאות מפורסמות לאלגוריות

* **כיפה אדומה** – "כיפה אדומה" הוא סיפור עם, שדן באופיים של בני אדם ובשאלות מוסר עקרוניות.
* **הגלגול** – "הגלגול" של קפקא עוסק במערכות יחסים בין אנשים בכלל. משמעות האלגוריה היא שהסיפור לא תקף רק למשפחה אחת.
* **הזר** – ספרו של אלבר קאמי, "הזר" הוא יצירה המזרה את כל הטבע האנושי, ומאפשרת לנו לבחון את החברה האנושית כולה דרך סיפורו של אדם אחד.
* **שיר השירים** – מְגִלַּת שִׁיר הַשִּׁירִים היא סדרה של שירי אהבה בין בני זוג, הדוד והרעיה, אשר ספרות חז"ל מפרשת אותם כמשל ליחסי אלוהים ועם ישראל.
* **חוות החיות** - אלגוריה וסאטירה על המשטר הקומוניסטי בברית המועצות בפרט ושל על משטרים דיקטטוריים בכלל.

## גלריה

* אלגוריה לאלמנט מים מאת למבר סיז'יסבר אדם במזרקה הגדולה של ארמון סנסוסי
* אלגוריה לאלמנט אוויר מאת למבר סיז'יסבר אדם במזרקה הגדולה של ארמון סנסוסי
* אלגוריה לאלמנט אדמה מאת פרנסואה גספר אדם במזרקה הגדולה בארמון סנסוסי
* אלגוריה לאלמנט אש מאת פרנסואה גספר אדם במזרקה הגדולה בארמון סנסוסי

## ראו גם

* אנגוגיה
* משל המערה של אפלטון

## קישורים חיצוניים

* אלגוריה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אלגוריה, דף שער בספרייה הלאומית
* אלגוריה, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח

## הערות שוליים
# תאגיד השידור האוסטרלי

תאגיד השידור האוסטרלי
Australian Broadcasting Corporation|  |
|  |
| בניין המטה הלאומי של ABC בסידני |
|
נתונים כלליים |
|
מייסדים | Lyons Government  |
|
תקופת הפעילות |
1 ביולי 1932 – הווה (94 שנים)  |
|
חברות בנות | ABC Local Radio  |
|
מדינה |
אוסטרליה  |
|
מיקום המטה |
סידני  |
|
קואורדינטות | ﻿ / ﻿  |
|
ענפי תעשייה |
שידורים, עיתונאות, תעשיית התקשורת  |
|
הכנסות |
1,060,000,000 דולר אוסטרלי (נכון ל־2019)  |
|
יו"ר | Ita Buttrose  |
|
עובדים |
3,730 (נכון ל־2019)  |
|   |
| www.abc.net.au |
| Wikimedia | © OpenStreetMap |
|   |

**תאגיד השידור האוסטרלי** (באנגלית: **Australian Broadcasting Corporation**; בראשי תיבות: **ABC**) הוא גוף השידור הלאומי של אוסטרליה ובבעלות המדינה , שנוסד בשנת 1932. הוא ממומן בעיקר ממענקים ישירים של ממשלת אוסטרליה, אך אינו תלוי במדיניות הממשלתית. התאגיד ממלא תפקיד מוביל בעצמאות העיתונאית במדינה.

ABC, שעוצב על פי ה-BBC בבריטניה, הנמצאת בבעלות ובשליטת ממשלת בריטניה, מומנה במקור מאגרות שידור שבוטלו בשנת 1973 והוחלפו בעיקר במענקים ממשלתיים ישירים, כמו גם הכנסות מפעילויות מסחריות הקשורות לשידור.

רשת ABC מספקת כיום שירותי רדיו, טלוויזיה, שירותים מקוונים וניידים ברחבי אוסטרליה. מטה התאגיד נמצא באולטימו, פרוור של סידני, ניו סאות' ויילס.

## הפקות מקור בולטות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
* עקורים (2020)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **תאגיד השידור האוסטרלי** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של תאגיד השידור האוסטרלי

* תאגיד השידור האוסטרלי, ברשת החברתית פייסבוק
* תאגיד השידור האוסטרלי, ברשת החברתית X (טוויטר)
* תאגיד השידור האוסטרלי, ברשת החברתית אינסטגרם
* תאגיד השידור האוסטרלי, ברשת החברתית טיקטוק
* תאגיד השידור האוסטרלי, סרטונים בערוץ היוטיוב
* חוק תאגיד השידור האוסטרלי 1983
* ידידי ABC
* המוזיאון הלאומי האוסטרלי המוזיאון מכיל אוסף משמעותי של חומרים הקשורים ל-ABC
* ABC חוגגת 80 שנות שידור - *תאגיד השידור האוסטרלי* (1 ביולי 2012).