Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# חולדיים

| חולדיים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי עכבר |
| משפחה: | **חולדיים** |
| תת-משפחות |
| * Spalacinae
* Myospalacinae
* Rhizomyinae
 |
| שם מדעי |
|  Spalacidae ‏גריי, 1821 |
|  |

*Spalax leucodon*
**חולדיים** (שם מדעי: Spalacidae) הם משפחת מכרסמים שוכני אדמה הקרובים לעכבריים. החולדים מצויים ברחבי אפריקה, מזרח אסיה, המזרח התיכון ודרום אירופה.

## מאפיינים

החולדיים מהווים קבוצה פרימיטיבית מבין בני קבוצת ה-Muroidea ורוב בני המשפחה הם מכרסמים תת-קרקעיים שיוצאים החוצה לאדמה רק בשעות החשיכה.

דומים לעכברים מוארכים, בעלי פרווה אפורה ועם שיניים גדולות ובולטות ועיניים קטנות. מתבססים בעיקר על חוש הריח.

בישראל מצויים ארבעה מיני חולד ארץ ישראלי מהסוג חולד.

סוג המזון שהחולדים ניזונים ממנו: גרעינים, דגנים, פירות וירקות, חרקים, וביצים, לעיתים שאריות מזון של בעלי חיים אחרים.

## מיון

* Spalacinae
	+ חולד (*Spalax*) - בו 16 מינים
* Myospalacinae
	+ *Eospalax* - בו 3 מינים
	+ אוגר חולדי (*Myospalax*) - בו 3 מינים
* Rhizomyinae
	+ חולדת חזרן (*Rhizomys*) - בו 3 מינים
	+ סוג ומין יחיד חולדת חזרן קטנה (*Cannomys badius*)
	+ חולד עכברי (*Tachyoryctes*) - בו 13 מינים. בו המין חולד גדול-ראש

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **חולדיים** בוויקישיתוף

* חולדיים, באתר ITIS (באנגלית)
* חולדיים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* חולדיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* חולדיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* חולדיים, באתר GBIF (באנגלית)
* חולדיים באתר ADW
# אוגריים

| אוגריים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי עכבר |
| על־משפחה: | עכברים |
| משפחה: | **אוגריים** |
| שם מדעי |
|  Cricetidae ‏ולדהיים, 1817 |
|  |

Rhipidomys mastacalis
**אוֹגְרִיִּים** (שם מדעי: Cricetidae) היא משפחה של מכרסמים שמכילה כ-600 מינים שונים. היא המשפחה השנייה בגודלה מבין משפחות היונקים ופרטיה נפוצים באירופה, אסיה ואמריקה.

## מאפיינים

במשפחה זו ניתן למצוא מכרסמים קטנים מ-6 ס"מ ומשקל של 7 גרם ועד לאונדטרה שמגיע ל-62 ס"מ ו-1.1 ק"ג. תפוצתם מהחוג הארקטי ועד למדבריות חמים וכן ביערות טרופיים. בין כל המינים ידועים מינים צמחוניים, אוכלי-כל ואוכלי חרקים.

## מיון

המשפחה הוגדרה לראשונה ב-1817 על ידי יוהאן פישר פון-ואלדהיים (Johann Fischer von Waldheim) ועברה שינויים רבים במרוצת השנים. כיום נהוג לחלק את המשפחה ל-5 תתי-משפחה בהם כ-110 סוגים ו-580 מינים:

* תת-משפחת ארוויקוליים (Arvicolinae), הכוללת את קבוצות הנברנים, הלמוסיים ועכברושי המושק.
* תת-משפחת האוגרים (Cricetinae) - כוללת כ-20 סוגים בהם Cricetulus ,Mesocricetus, Phodopus
* תת-משפחה Lophiomyinae - כוללת סוג ומין יחיד, חולדת הרעמה
* תת-משפחה אוגרי העולם החדש (Sigmodontinae) - תת-המשפחה הענפה ביותר, כוללת כ-375 מינים.
* תת-משפחה נאוטומיים (Neotominae) - כוללת כ-125 מינים. - בו עכבר החגבים
* תת-משפחה Tylomyinae - כוללת כ-10 מינים

שלושת תת-המשפחות האחרונות חיים ברחבי העולם החדש.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אוגריים** בוויקישיתוף

* אוגריים, באתר ITIS (באנגלית)
* אוגריים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* אוגריים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* אוגריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אוגריים, באתר GBIF (באנגלית)

## הערות שוליים
# נמנמניים

| נמנמניים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי סנאי |
| משפחה: | **נמנמניים** |
| שם מדעי |
|  Gliridae ‏תומאס, 1897 |
| שמות נוספים |
|
Muscardinidae, Myoxidae |
|  |

נמנמני סלעים אוכלים תפוח.
**נַּמְנְמָנִיִּים** (שם מדעי: Gliridae) היא משפחה בסדרת המכרסמים.

גודלם של הנמנמניים נע בין 6 ל-19 סנטימטרים ומשקלם נע בין 15 ל-180 גרם. הם דומים בגודלם לעכברים, אך במראם ובפעילותם הם דומים לסנאים. אוזניהם ועיניהם גדולות וזנבם ארוך ושעיר. הם בעלי 20 שיניים.

הנמנמניים נפוצים באסיה, באירופה ובאפריקה. הם שוכני עצים וניזונים מפירות ומחרקים. הנמנמניים קרויים בשם זה הודות לעובדה שבקיץ ובסתיו הם אוגרים בגופם שומן ומנצלים אותם בחורף במהלך שנת החורף שלהם שאצל מינים מסוימים, כגון הנמנמן האירופי, יכולה להגיע לשבעה חודשים. במהלך שינה זו חום גופם יורד לדרגת חום סביבתם. הנמנמן יכול להקיץ משנתו רק לאחר חימום ממושך המתרחש בבוא האביב.

## נמנמנים בישראל

בישראל קיימים שני מינים של נמנמניים. המין האחד הוא נמנמן העצים החי בחורשי הגליל והמין השני הוא נמנמן סלעים מצוי החי בנגב, בערבה, בגולן ובצפון עמק החולה.

## מיון

* תת-משפחה Graphiurinae
	+ סוג *Graphiurus*
* תת-משפחה *Leithiinae*
	+ סוג *Chaetocauda*
	+ סוג *Dryomys* - בו המין נמנמן העצים.
	+ סוג נמנמן הסלעים (*Eliomys*).
	+ סוג ומין יחיד נמנמן זוטי (*Muscardinus avellanarius*).
	+ סוג *Myomimus*
	+ סוג ומין יחיד נמנמן מדברי (*Selevinia betpakdalaensis*)
* תת-משפחה *Glirinae*
	+ סוג ומין יחיד נמנמן יפני (*Glirulus japonicus*)
	+ סוג ומין יחיד נמנמן אירופי (*Glis glis*)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **נמנמניים** בוויקישיתוף

* נמנמניים, באתר ITIS (באנגלית)
* נמנמניים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* נמנמניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* נמנמניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* נמנמניים, באתר GBIF (באנגלית)

## הערות שוליים
# פיקתיים

| פיקתיים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | ארנבאים |
| משפחה: | **פיקתיים** |
| סוג: | **פיקה** |
| שם מדעי |
|  *Ochotonidae* ‏לינק, 1795 |
| תחום תפוצה |
|  |
|  |

פיקה צפונית
פיקת הצווארון
**פִּיקָתיים** או **פִּיקות** (שם מדעי: *Ochotonidae*) היא משפחה בסדרת הארנבאים ובה סוג יחיד - **פיקה**. הפיקות הן קרובות רחוקות של הארנבים, אך מזכירות במראן מכרסמים המתחפרים בסלעים בהרים שונים בעולם.

## תיאור

רוב הפיקות שוכנות באזורי אקלים קרים באסיה, צפון אמריקה ובממזרח אירופה וכן בערבות אסיה התיכונה. הם נוהגים לחיות בין אזורי סלעים, שם הם מתחבאים מטורפים או שהם חופרים מאורות ארוכות באדמה ולעיתים מתגוררים יחד איתם מספר ציפורים שלגיות.

הם קטנים בהרבה מקרוביהם הארנביים ואורכם 15–23 ס"מ בלבד. הם ניזונים מצמחי קרקע שונים אותם ואוכלים כמו ארנבים גם את הגללים הראשונים שלהם במטרה להפיק עוד מינרלים מהמזון. הם יאכלו גם צמחים ארסיים שהם אוגרים במחסה שלהם. בנוסף בחודשי החורף הקרים הם יאכלו גם נבלות של חיות קטנות. הם משמיעים קולות אזהרה בהם שריקות.

## מינים

ישנם 30 מינים של פיקות בסוג:

* תת-סוג Pika
	+ פיקה אלפינית (Ochotona alpina)
	+ Ochotona argentata
	+ פיקת הצווארון (Ochotona collaris)
	+ Ochotona hoffmanni
	+ פיקה צפונית (Ochotona hyperborea)
	+ Ochotona pallasi
	+ פיקה אמריקאית (Ochotona princeps)
	+ Ochotona turuchanensis
* תת-סוג Ochotona
	+ Ochotona cansus
	+ פיקה שחורת-שפה (Ochotona curzoniae)
	+ Ochotona dauurica
	+ Ochotona huangensis
	+ Ochotona nubrica
	+ Ochotona pusilla
	+ פיקה אפגנית (Ochotona rufescens)
	+ Ochotona thibetana
	+ Ochotona thomasi
* תת-סוג Conothoa
	+ Ochotona erythrotis
	+ Ochotona forresti
	+ Ochotona gaoligongensis
	+ Ochotona gloveri
	+ פיקת ההימלאיה (Ochotona himalayana)
	+ Ochotona iliensis
	+ Ochotona koslowi
	+ פיקה לדאק (Ochotona ladacensis)
	+ פיקה גדולת-אוזניים (Ochotona macrotis)
	+ Ochotona muliensis
	+ Ochotona nigritia
	+ Ochotona roylei
	+ פיקה אדומה (Ochotona rutila)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פיקתיים** בוויקישיתוף

* פיקתיים, באתר ITIS (באנגלית)
* פיקתיים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* פיקתיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* פיקתיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* פיקתיים, באתר GBIF (באנגלית)
* פיקות באתר ADW

## הערות שוליים
# ענף (פילוגנטיקה)

קליידוגרמה שבה הקבוצה הכחולה והקבוצה הכתומה מייצגות ענפים, ולעומת זאת הקבוצה הירוקה היא דרגה אבולוציונית שאינה ענף, מכיוון שחלק מהענף חסר (החלק הצבוע בכחול).
בביולוגיה סיסטמטית, **ענף** או **קלייד** (מאנגלית: **clade**) היא קבוצה טקסונומית ופילוגנטית בלתי רשמית, הכוללת אורגניזם מסוים ואת כל צאצאיו, כלומר ענף שלם בעץ הפילוגנטי.

המונח נטבע ב-1958 על ידי הביולוג האנגלי ג'וליאן האקסלי (Huxley).
הקלדיסטיקה (בעברית: "עינוף" או "מיון לענפים"), שהיא הגישה הממיינת את האורגניזמים השונים לענפים, מכירה רק בענף (קלייד) כיחידה טקסונומית אפשרית. הטקסון ומיונים אחרים נתפשים כלא שלמים ולא מוגדרים היטב, שכן הם כוללים סיווג על פי מאפיינים של האורגניזמים, שיכולים להיות זהים גם בענפים אבולוציוניים שונים, כלומר גם אם אין אב קדמון משותף.
הרעיון ש"קבוצה טבעית" זו של אורגניזמים תקובץ יחדיו ותקבל שם טקסונומי הוא בעל חשיבות מרכזית בסיווג הביולוגי.

כיום מתרחש מעבר הדרגתי מטקסונומיה לינאית לטקסונומיה קלדיסטית, אך שיטת מיון עולם הטבע של לינאוס עדיין נמצאת בשימוש נרחב ומופיעה בספרים רבים.

## ראו גם

* קלדיסטיקה
* עץ פילוגנטי
* מיון עולם הטבע

## קישורים חיצוניים

* John S. Wilkins, "Evolving Thoughts: Clade"
* DM Hillis, D Zwickl & R Gutell. "עץ החיים"  (באנגלית). קליידוגרמה המציגה כ-3000 מינים.
* "סיסטמטיקה פילוגנטית, כיצד לקרוא עץ פילוגנטי" (באנגלית), מוזיאון הפלאונטולוגיה של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# בוראואאותריה

| בוראואאותריה |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| קבוצה: | **בוראואאותריה** |
| שם מדעי |
|  Boreoeutheria |
|  |

אגוטי מרכז אמריקאי
קרנף הודי.
**בוראואאותריה** (שם מדעי: Boreoeutheria; מילולית: "Boreas" - האלה היוונית של רוח הצפון, "eu" - נכון/ישר, "thēríon" - חיה/בהמה. כלומר: "חיות אמיתיות צפוניות") הוא ענף של יונקי שליה ממחלקת היונקים. בתוכו ישנם 2 קבוצות גדולות: אאוארכונטוגליריים ולאורסיאתריה, מהם התפתחו רוב מיני השלייתנים וכל המינים הקיימים כיום, למעט בני קבוצת האפרותריה, מהמוצא האפרוטרופי והדלשינאים, ממוצא נאוטרופי. הדלשינאים נחשבים לקרובים יותר לקבוצה, ושתי הקבוצות שייכות לקבוצת השלייתנים Exafroplacentalia (אם כי לא כל החוקרים מסכימים על כך). החוקרים קובעים את הקרבה של המינים באמצעות ריצוף DNA וגורמי רטרוטרנספוזון דומים בבני הקבוצה.

בני הקבוצה התפתחו כבר בתחילת הפלאוקן לפני 65 מיליון שנה וכמה מהחוקרים סוברים שהם עוד יותר קדומים, כך שהם חיו כבר בקרטיקון ושרדו את ההכחדה הגדולה בסופו. קבוצה זו היא על כן אחת מהעתיקות ביותר מבין היונקים והיא התפתחה למגוון של צורות חיים מיונקים ימיים ענקיים, עד עטלפים מעופפים וחדפיים קטנים. גם הפרימטים ובכללם האדם שייכים לקבוצה זו.

## מיון

* קבוצה **בוראואאותריה** (Boreoeutheria)
	+ על-סדרה: אאוארכונטוגליריים (Euarchontoglires)
		- סדרה: Anagaloidea- נכחדה
		- סדרה: Arctostylopida - נכחדה
		- סדרה: חדפי עצים (Scandentia)
		- סדרה: פרימטים (Primates)
		- סדרה: גלשנאים (Dermoptera)
		- סדרה: מכרסמים (Rodentia)
		- סדרה: ארנבאים (Lagomorpha)
		- סדרה: פלסיאדפאים (Plesiadapiformes) - נכחדה
	+ על-סדרה: לאוראסייתריה (Laurasiatheria)
		- סדרה: אוכלי חרקים (Soricomorpha)
		- סדרה: עטלפים (Chiroptera)
		- סדרה: קונדילרסים (Condylarthra) - נכחדה
		- סדרה: דינוצרטים (Dinocerata) - נכחדה
		- סדרה: מזוניכידים (Mesonychia) - נכחדה
		- סדרה: מפריטי פרסה (Perissodactyla)
		- סדרה: מכפילי פרסה (Artiodactyla)
		- סדרה: לווייתנאים (Cetacea)
		- סדרה: טורפים (Carnivora)
		- סדרה: פנגולינאים (Pholidota)

**תרשים קבוצה אפשרי**:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אאותריה |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אטלנטוגנטה (Atlantogenata) |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
דלשינאים (Xenarthra) |
|  |
|  |
אפרותריה (Afrotheria) |
|  |

 |
|  |
| **בוראואאותריה** (Boreoeutheria) |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
אאוארכונטוגליריים (Euarchontoglires) |
|  |
|  |
לאוראסייתריה (Laurasiatheria) |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **בוראואאותריה** בוויקישיתוף

* בוראואאותריה, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* בוראואאותריה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
# גלירס

| גלירס |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| על־סדרה: | אאוארכונטוגליריים |
| קבוצה: | **Gliriformes** |
| קבוצה: | **גלירס** |
| שם מדעי |
|  Glires ‏לינאוס, 1758 |
|  |

**גלירס** (שם מדעי: **Glires**; מילולית: "glīrēs" - נמנמן) היא קבוצה של יונקי שליה מקבוצת האאוארכונטוגליריים, אשר כוללת את המינים הקרובים למכרסמים ולארנבאים שבעבר נחשבו למכרסמים. כמו כן היא כוללת עוד 2 סדרות נכחדות: Arctostylopida ו-Anagaloidea, אשר התקיימו במשך הפלאוגן ואולי אף בסוף הקרטיקון (ייתכן שהם שייכים לקבוצות אחרות).

קבוצה זו הוגדרה כבר ב-1758 בידי החוקר השוודי קארולוס לינאוס ונבדקה בידי מחקרי גנום מיטוכונדרי משותפים. היא כוללת את מרבית היונקים כיום, כאשר סדרת המכרסמים מכילה חצי מהיונקים.

מרבית מיני הקבוצה הם קטנים וזריזים, מתרבים במהירות ומסתגלים למגוון סביבות מחיה. מבנה שיניהם מותאם לחיתוך וגיזום של מזון קשה, כך שביכולתם לאכול מגוון מזונות, כאשר רובם הם אוכלי צמחים.

## מיון הקבוצה

* סוג ללא מקור *Gomphos* - נכחד
* סוג ללא מקור *Heomys* - נכחד
* סוג ללא מקור *Matutinia* - נכחד
* סוג ללא מקור *Mimotona* - נכחד
* סוג ללא מקור *Rhombomylus* - נכחד
* סוג ללא מקור *Sinomylus* - נכחד
* משפחה Eurymylidae - נכחדה
* סדרה מכרסמים (Rodentia)
* סדרה ארנבאים (Lagomorpha)
* סדרה Arctostylopida - נכחדה
* סדרה Anagaloidea - נכחדה

אאוארכונטוגליריים - עץ פילוגנטי
## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **גלירס** בוויקישיתוף

* גלירס, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* גלירס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
# לאורסיאתריה

| לאורסיאתריה |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| קבוצה: | בוראואאותריה |
| אינפרא־מחלקה: | שיליניים |
| על־סדרה: | **לאורסיאתריה** |
| שם מדעי |
|  Laurasiatheria ‏Waddell & Okada & Hasegawa, 1999 |
|  |

**לאורסיאתריה** (שם מדעי: Laurasiatheria) היא קבוצת יונקי שליה מפותחים של היונקים והיא קרובה לקבוצת האאוארכונטוגליריים (Euarchontoglires) - קבוצת יונקים כמו הקופים (והאדם), הגלשנאים והמכרסמים.

קבוצה זו התפתחה מאוחר יותר מסדרות אחרות, אך מכילה את רוב סוגי הסדרות היום וכוללת מינים שונים ומגוונים, מעופפים ושחיינים, כולל את היונק הגדול ביותר היום לווייתן כחול ואת הקטן ביותר חדף זעיר ועוד מינים רבים.

כיום משייכים לקבוצה את השלייתנים האמריקאים מרידיונגולטיים (Meridiungulata), לצד קבוצות פרסתנים דומות.

## מיון הסדרות

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **לאורסיאתריה** |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
אוכלי חרקים (Soricomorpha) |
|  |
| סקרוטיפריה (Scrotifera) |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
עטלפים (Chiroptera) |
|  |
| פרונגולטה (Fereuungulata) |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פריה (Ferae) |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
טורפים (ובכללם טורפים ימיים) (Carnivora) |
|  |
|  |
פנגולינאים (Pholidota) |
|  |
|  |
קראודונטים (Creodonta) - נכחדה |
|  |

 |
|  |
| Euungulata |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
קונדילרסים (Condylarthra) - נכחדה |
|  |
|  |
דינוצרטים (Dinocerata) - נכחדה |
|  |
|  |
מזוניכידים (Mesonychia) - נכחדה |
|  |
|  |
מפריטי פרסה (Perissodactyla) |
|  |
| צטרומיננטיה (Cetruminantia) |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
מכפילי פרסה (Artiodactyla) |
|  |
|  |
לווייתנאים (Cetacea) |
|  |

 |
|  |
|  |
מרידיונגולטיים (Meridiungulata)? - נכחדה |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

## גלריה

* קיפוד החולות
* עטלף פירות שחור
* זאב הרעמה
* אריה ים שטלר
* פנגולין סיני
* פרטי פינקודוסים
* שלד של יואינטתריום
* איור של סינופלותריום
* אימפלה
* קרנף רחב-שפה
* דולפין קומרסון

## ראו גם

* יונקי שליה
* אפרותריה
* דלשינאים

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **לאורסיאתריה** בוויקישיתוף

* לאורסיאתריה, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* לאורסיאתריה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* לאורסיאתריה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
# אוכלי חרקים

| אוכלי חרקים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| אינפרא־מחלקה: | שיליניים |
| על־סדרה: | לאורסיאתריה |
| סדרה: | **אוכלי חרקים** |
| שם מדעי |
|  Eulipotyphla ‏Gregory, 1910 |
|  |

סולנודון היספניולי, השני בגודלו מאוכלי החרקים
קיפוד חולות מצוי.
**אוכלי חרקים** (שם מדעי: Eulipotyphla; לשעבר Insectivora ו-**Soricomoprha**) היא סדרת יונקים פרימיטיביים, הכוללת יותר מ-70 סוגים בארבע משפחות. הם קיבלו את שמם עקב מזונם העיקרי מחרקים. עם זאת המינים הגדולים יכולים לגבור גם על חולייתנים קטנים וחלקם יאכלו גם פירות.

## מאפיינים

אוכלי החרקים הם יצורים קטנים, הולכי-כפות בהן חמש אצבעות. שיניהם בעלות חודים, ניזונים בעיקר מחרקים וזוחלים, והם חופרים קינים באדמה. לאחר היריון קצר בן עשרות ימים הם ממליטים במאורה גורים אחדים חסרי ישע. תפוצתם היא בכל העולם, חוץ מאוסטרליה.

המין הגדול בסדרה הוא סולנודון קובני (*Solenodon cubanus*) ששוקל עד 1 ק"ג. הקטן ביותר בסדרה הוא גם הקטן ביונקים (לאחר עטלף הדבורה) - חדף זעיר (*Suncus etruscus*) ששוקל עד 2.1 גרם.

## משפחות שהיו בעבר במשפחה

משפחות החפרפזיים (Chrysochloridae) והטנרקיים (Tenrecidae), עברו יחד לסדרת הטנרקאים (Afrosoricida) ומשפחת חדפי הפיל (Macroscelididae) עברו לסדרות עצמאיות, כולם בקבוצת אפרותריה הקרובה לפילים. משפחת חדפי העצים או הטופיות (Tupaiidae) ומשפחת הגלשניים (Cynocephalidae) עברו לסדרות עצמאיות, שניהם מקבוצת אאוארכונטוגליריים הקרובה לקופים.

## מיון

* + משפחה Nyctitheriidae - נכחדה.
	+ משפחה Amphilemuridae - נכחדה.
	+ משפחה סולנודוניים (*solenodontidae*)
		- * סוג סולנודון (*Solenodon*) ובו שני מינים.
	+ משפחה נזופונטיים (Nesophontidae) - נכחדה.
	+ משפחה קיפודיים (Erinaceidae), ובה 12 סוגים. בעבר השתייכו לסדרה עצמאית.
		- תת-משפחה קיפודים אמיתיים (Erinaceinae)
		- תת-משפחה קיפודים שעירים (Galericinae)
	+ משפחה חדפיים (Soricidae), ובה עשרים ואחד סוגים.
		- תת-משפחה Crocidurinae
		- תת-משפחה Myosoricinae
		- תת-משפחה Soricinae
	+ משפחה חפרפרתיים (Talpidae), ובה שבעה-עשר סוגים.
		- תת-משפחה חפרפרות (Talpinae)
		- תת-משפחה חפרפרות אמריקניות (Scalopinae)
		- תת-משפחה Uropsilinae

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אוכלי חרקים** בוויקישיתוף

* אוכלי חרקים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
# סקרוטיפריה

| סקרוטיפריה |
| --- |
|
מינים מקבוצת הסקרוטיפריה, משמאל למעלה עם כיוון השעון: ביזון אירופי, לווייתן גדול-סנפיר, אוזנן חום, טיגריס סיבירי, פנגולין הכף וקרנף הודי. |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| על־סדרה: | לאורסיאתריה |
| קבוצה: | **סקרוטיפריה** |
| שם מדעי |
|  Scrotifera ‏Waddell & Cao & Hauf & Hasegawa, 1999 |
|  |

**סקרוטיפריה** (שם מדעי: **Scrotifera**) היא קבוצת יונקי שליה בני הקבוצה לאורסיאתריה הכוללת את רוב הסדרות בקבוצה זו, למעט אוכלי החרקים. קבוצה זו התפתחה לאחרונה לפני 73.1 עד 85.5 מיליון שנה, בסופו של הקרטיקון ואז המינים היו קטנים בהרבה מכפי שהם היום.

יונקים אלה התפתחו ליונקים גדולים ומהירים, שונים בהרבה מאבותיהם קרובי האאוארכונטוגליריים, בהם נמצאים המכרסמים, הארנבאים והפרימטים. הזיקה בין חברי הקבוצה נובעת מבדיקות מולקולריות באנטומיה של יונקים אלה.

הקבוצה מחולקת לשתי קבוצות פנימיות: סדרת העטלפים שכוללת את היונקים היחידים היכולים לעוף והקבוצה פרונגולטה (Ferungulata).

## מיון

* סדרה עטלפים (Chiroptera)

* קבוצה פרונגולטה (Fereuungulata)
	+ קבוצה פריה (Ferae)
		- סדרה טורפים (Carnivora)
		- סדרה פנגולינאים (Pholidota)
		- סדרה קראודונטים (Creodonta) - נכחדה
	+ קבוצה Euungulata
		- סדרה קונדילרסים (Condylarthra) - נכחדה
		- סדרה דינוצרטים (Dinocerata) - נכחדה
		- סדרה מזוניכידים (Mesonychia) - נכחדה
		- סדרה מפריטי פרסה (Perissodactyla)
	+ קבוצה צטרומיננטיה (Cetruminantia)
		- סדרה מכפילי פרסה (Artiodactyla)
		- סדרה לווייתנאים (Cetacea)
	+ קבוצה מרידיונגולטיים (Meridiungulata)? - נכחדה

## גלריה

* נשפון דק-אוזן
* יגואר
* פנגולין הודי
* זברה מצויה
* איילנד מצוי
* לווייתן כחול

* סקרוטיפריה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סקרוטיפריה** בוויקישיתוף
# אאוארכונטה

| אאוארכונטה |
| --- |
|
קולאז' של מינים של אאוארכונטה |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| על־סדרה: | אאוארכונטוגליריים |
| קבוצה: | **אאוארכונטה** |
| שם מדעי |
|  Euarchonta |
|  |

**אאוארכונטה** (שם מדעי: Euarchonta; מילולית: "אבות קדומים אמיתיים") היא קבוצה של יונקי שליה מקבוצת האאוארכונטוגליריים, אשר המינים הכלולים בה קרובים בעיקר לפרימטים ודומיהם. היא הופרדה מהקבוצה השנייה של האאוארכונטוגליריים - גלירס החל מתקופת הפלאוקן שבתחילת עידן הקנוזואיקון וכמה חוקרים מעריכים שהיא קדומה אף יותר, כאשר סוגים כמו פורגאטוריוס התקיימו כבר מהקרטיקון העליון.

כיום כוללים בקבוצה 3 סדרות: חדפי עצים, גלשנאים ופרימטים בנוסף לסדרה פלסיאדפאים שהתקיימה בתחילת הפלאוגן (כמה חוקרים רואים בה קבוצה קדומה של פרימטים). המאפיינים שלהם הם: התמחות בחיים על עצים, תזונה של אוכלי כל או אוכלי פירות, מבנה גולגולת בעל עיניים הפונות קדימה וכפות רגליים גדולות המאפשרות אחיזת דברים. עם זאת מאפיינים אלה מצליחים במיוחד רק אצל הפרימטים העילאים.

## מיון

* סדרה חדפי עצים (Scandentia)
* קבוצה דמויי פרימטים (Primatomorpha)
	+ סדרה גלשנאים (Dermoptera)
	+ סדרה פלסיאדפאים (Plesiadapiformes) - נכחדה
	+ סדרה פרימטים (Primates)
		- תת-סדרה בעלי אף לח (Strepsirrhini)
		- תת-סדרה בעלי אף יבש (Haplorrhini)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אאוארכונטה** בוויקישיתוף

* אאוארכונטה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
# ארנביים

| ארנביים |
| --- |
|
ארנבת שחורת זנב |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | ארנבאים |
| משפחה: | **ארנביים** |
| שם מדעי |
|  Leporidae ‏ולדהיים, 1817 |
|  |

ארנבון מצוי
ארנב הנהרות
ארנבת הודית
Sylvilagus palustris
**אַרְנָבִיִּים** (שם מדעי: Leporidae), היא משפחה של יונקים מסדרת הארנבאים הכוללת את הארנבות ואת מיני הארנבים השונים.

## מאפיינים

אורך גופם של הארנביים מגיע לשישים סנטימטרים, והם ניכרים באוזניהם הארוכות, רגליהם האחוריות הארוכות מאוד, זנבם הקצר ופרוותם הרכה. מזונם כולל עלים, פירות, זרעים, פקעות ושורשים. חלק מהארנביים מתגוררים במחילות שהם חופרים ברגליהם הקדמיות, וחלקם חיים על פני הקרקע או במערות.

המשפחה כוללת אחד עשר סוגים, שמתוכם ניתנו לשלושה שמות עבריים: ארנבת, ארנבון וארנבון אמריקני.

תפוצתם של הארנביים היא כמעט בכל העולם, בעיקר באזורים הצפוניים של כדור הארץ.

הגדולה בארנביים היא ארנבת אירופאית (*Lepus europaeus*) שמגיעה למשקל 5 קילוגרם. הקטן ביותר הוא ארנב ננסי שמשקלו 300 גרם. בעבר היו מינים גדולים יותר כמו הנורלאגוס שהגיע למשקל 23 קילוגרם.

## מיון

* תת-משפחה Archaeolaginae - נכחדה
	+ - סוג *Archaeolagus*
		- סוג *Hypolagus*
		- סוג *Notolagus*
		- סוג *Panolax*
* תת-משפחה Leporinae
	+ - סוג *Alilepus* - נכחד
		- סוג ומין יחיד ארנב ננסי (*Brachylagus idahoensis*)
		- סוג ארנב ננסי הולנדי (Netherland Dwarf rabbit)
		- סוג ומין יחיד ארנב הנהרות (*Bunolagus monticularis*)
		- סוג ומין יחיד ארנבת אסמית (*Caprolagus hispidus*)
		- סוג ארנבת (*Lepus*)
		- סוג ארנב מפוספס (*Nesolagus*)
		- סוג ומין יחיד ארנבון מצוי (*Oryctolagus cuniculus*)
		- סוג נורלאגוס (*Nuralagus*) - נכחד
		- סוג ומין יחיד ארנב אממי (*Pentalagus furnessi*)
		- סוג *Pliolagus* - נכחד
		- סוג *Pliosiwalagus* - נכחד
		- סוג ומין יחיד ארנב אוגנדי (*Poelagus marjorita*)
		- סוג *Pratilepus* - נכחד
		- סוג ארנבת אדומה (*Pronolagus*)
		- סוג ומין יחיד ארנבון געשי (*Romerolagus diazi*)
		- סוג *Serengetilagus* - נכחד
		- סוג ארנבון יער (*Sylvilagus*)
* תת-משפחה Palaeolaginae - נכחדה
	+ - סוג *Litolagus*
		- סוג *Megalagus*
		- סוג *Mytonolagus*
		- סוג פלאולאגוס (*Palaeolagus*)
	+ שבט Dasyporcina
		- סוג *Coelogenys*
		- סוג *Agispelagus*
		- סוג *Aluralagus*
		- סוג *Austrolagomys*
		- סוג *Aztlanolagus*
		- סוג *Chadrolagus*
		- סוג *Gobiolagus*
		- סוג *Lagotherium*
		- סוג *Lepoides*
		- סוג *Nekrolagus*
		- סוג *Ordolagus*
		- סוג *Paranotolagus*
		- סוג *Pewelagus*
		- סוג *Pliopentalagus*
		- סוג *Pronotolagus*
		- סוג *Tachylagus*
		- סוג *Trischizolagus*
		- סוג *Veterilepus*

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ארנביים** בוויקישיתוף

* ארנביים, באתר ITIS (באנגלית)
* ארנביים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* ארנביים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* ארנביים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* ארנביים, באתר GBIF (באנגלית)

## הערות שוליים