Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# חיות שוכנות עצים

דוב נמלים מקסיקני מטפס על עצים ביערות פנמה
זבד דקל מסיכתי מחפש פירות על הענף.
פיתון עצים ירוק מתלפף על ענף.
**חיות שוכנות עצים** (באנגלית: **Arboreal**) הם מינים של בעלי חיים החיים בין צמרות העצים או מבקרים בהם ויודעים איך לטפס עליהם מהקרקע ולנוע עליהם. צורות הטיפוס משפיעה על מבנה הגוף והרגלי חייו של בעל החיים, כשהמינים המתמחים ביותר כמעט ולא עוזבים את העצים והענפים. צורות הטיפוס עוזרת לבעלי החיים גם בטיפוס מעל סלעים או קירות.

ישנם מינים מטפסים מכל קבוצה גדולה של חיות, למעט מאלה השוכנים בים (כמו הדגים). רוב חסרי החוליות קטנים מאוד ויכולים לטפס בקלות על ענפים ולחלקם ישנו ריר המדביק אותם לענף. כך חשופיות יכולות להתקדם ללא רגליים. כך גם חלזונות וכמה מהחלזונות חיים בעיקר על העצים. לאחרים רגליים רבות העוזרות להם להיתפס בקרסים בין חורי הגזע ולנוע מעלה. החרקים יכולים לעוף עם כנפיהם אל העלים ורבים מהם חיים בין העצים כל חייהם, חלקם גם דומים לעלים כמו המקלונאים או גמלי שלמה. גם העכבישים המותחים קורים ומגיעים מענף לענף מבלי לרדת לקרקע ושם טווים את רשתותיהם. ישנם אפילו כמה סרטנים שוכני עצים כמו סרטן הקוקוס.

מבין החולייתנים ישנם מיני צפרדעים בעלי גוף קטן וכפות רחבות בעלות קרום איתם הם נעים על העלים ו"נדבקים אליהם" הצפרדע המעופפת יכולה גם לדאות עם קרומי אצבעותיה מעץ לעץ. גם רוב הזוחלים יכולים לטפס על ידי התלפפות סביב הענפים או בשימוש בטפרים חזקות וזנב נצמד. הזיקיות בעלות כפות גדולות ואצבעות המפוצלות לשניים וזנב לופתני. השממיות בעלות כריות הצמדה חזקות איתם הם יכולים לנוע מעל קירות אנכיים.

רוב העופות יכולות לעוף אל הענפים והרבה מהם מרגישים בנוח להימצא בינות הענפים. חלקם יודעים גם לטפס עליהם ואף להיתלות הפוכים. כך גוזל ההואצין יכול לטפס מהקרקע אל העצים, תוכי דררה, נקריים וטפסי העצים שאצבעותיהם מפוצלות ל-2.

מבין היונקים קבוצות רבות חיות בין ענפי העצים. העיקריים שבהם הם הפרימטים בהם מינים רבים לא רק מטפסים מיומנים אלא גם קופצים למרחקים מרשימים מאוד בין הענפים, ביניהם הגיבונים, קוף העכביש המשתמש בזנבו כדי לתפוס ענפים, גלגו, טרסיוס, לוריס שלוח ולמורים היודעים כולם לקפץ לאורך מרשים, השימפנזה היכולה לנוע במהירות מקרקע היער לצמרות, קופי הקולובוס והשאגן ועוד רבים.

קבוצות נוספות כוללות את דובי הנמלים בעלי הזנב הלופת והעצלנים הנתלים הפוך ומשתמשים בטפרי הקרס שלהם להיתפס. מבין הטורפים בולטים החתוליים כמו הנמר, הסרוול, חתול בר ועוד, גחניים, נמייתיים, מגוון סמוריים, הראקון, החוטמן ודביבון לופת ואפילו כמה דובים כמו דוב מלאי, פנדה ענקית או דוב שחור. מבין המכרסמים ישנם את הסנאיים השונים ובעיקר סנאים דואים, סמרניים, אוגריים שונים ועכברון הקמה. מבין הכיסאים ישנם את הקואלה, הצופון, פוסום זנב-מברשת, נמיית הכיס, כיסנאי דואה ומיני האופוסום. עוד קבוצות כוללות את העטלפים הנתלים הפוך על הענפים, חדפי עצים, גלשנאים ושפניים.

מינים נוספים חיים באזורים הרריים ומתואמים לטיפוס מעט דומה לטיפוס על עצים, אך תנועתם היא בעיקר בקפיצות גבוהות או צעידות אופקיות ולא בטיפוס אנכי, למשל יעלים או עזים. לעיתים מינים אלה יצליחו בעזרת כישוריהם לטפס על עצים נמוכים.

## גלריה

* לביאה על ענף
* לוריס איטי
* דררה מצויה
* סנאי אדום מטפס
* נחש העפאים
* עזים על ארגן במרוקו. מבנה גופם של העזים מותאם לחיים על סלעים לא יציבים והם מצליחים גם לטפס על עצים נמוכים.
# סמרניים

| סמרנים |
| --- |
|
סמרן מקריס |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי קביה |
| על־משפחה: | **Erethizontoidea** |
| משפחה: | **סמרניים** |
| שם מדעי |
|  Erethizontidae ‏בונפרטה, 1845 |
|  |

**סַמְרָנִיִּים** או **דרבני העולם החדש** (שם מדעי: *Erethizontidae*) הם משפחת מכרסמים, בעלי קוצים ארוכים וחדים החיים ביבשת אמריקה ומכאן שמם השני. הם אינם באמת דרבנים או קשורים אליהם אף על פי ששתי המשפחות בתת-סדרת דמויי-קביה.

הסמרניים קשיחים יותר ונעים לאט יותר והם אוכלים מזון מגוון יותר מהדורבניים.

הסמרניים הם מכרסמים בינוניים ואיטיים החיים רב הזמן על העצים ברגע שטורף מתקרב אליהם הם יקשיחו את גבם וינופפו לעברו בזנבם הקוצני. ברגע שהקוץ פוגע הוא נתלש מגוף הסמרן ואצל כמה מינים הקוץ גם מסוגל להתחפר בתוך העור של הטורף, דבר שיכול להיות קטלני.

במשפחת הסמרניים יש 5 סוגים ו-16 מינים. הגדול שבהם הוא המין הצפון אמריקאי סמרן מקריס.

## מיון

* תת-משפחת Chaetomyinae
	+ סוג ומין יחיד *Chaetomys subspinosus*
* תת-משפחת Erethizontinae
	+ סמרן (*Coendou*) - בו 8 מינים בהם המין סמרן לופתן
	+ מין יחיד *Echinoprocta rufescens*
	+ מין יחיד סמרן מקריס (*Erethizon dorsatum*)
	+ *Sphiggurus* - בו 9 מינים

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סמרניים** בוויקישיתוף

* סמרניים, באתר ITIS (באנגלית)
* סמרניים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* סמרניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* סמרניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* סמרניים, באתר GBIF (באנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# צ'ינצ'ילה קצרת-זנב

| צ'ינצ'ילה קצרת-זנב |
| --- |
|  |
| מצב שימור |
| מצב שימור: בסכנת הכחדה **סכנת הכחדה** (EN)
 |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | Hystricognatha |
| משפחה: | צ'ינצ'יליים |
| סוג: | צ'ינצ'ילה |
| מין: | **צ'ינצ'ילה קצרת-זנב** |
| שם מדעי |
|  *Chinchilla chinchilla* ‏ליכטנשטיין, 1829 |
| תחום תפוצה |
|  |
|  |

**צ'ינצ'ילה קצרת-זנב** (שם מדעי: *Chinchilla chinchilla*) הוא מין של מכרסם קטן מהסוג צ'ינצ'ילה שבמשפחת הצ'ינצ'יליים. היא קטנה ונדירה יותר מקרובתה צ'ינצ'ילה ארוכת זנב.

## מאפיינים

אורכה של הצ'ינצ'ילה 28–49 ס"מ ומשקלה 0.5–0.8 ק"ג. היא בעלת פרווה עבה ואפורה, ראש גדול, אוזניים ורודות וארוכות וזנב קצר.

חיה במורדות של הרי האנדים בארגנטינה, צ'ילה, בוליביה ופרו וניזונה בעיקר מצמחים הרריים ומעשבים. היא פעילה במשך היום ומסתתרת במחילות.

הצ'ינצ'ילה נמצאה בסכנת הכחדה עקב פגיעה מציידים שרוצים לסחור בפרוותה. היא משמשת כחיית מחמד כמו קרובתה ארוכת הזנב.

## תת-מינים

* *Chinchilla chinchilla boliviana*
* *Chinchilla chinchilla chinchilla*

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **צ'ינצ'ילה קצרת-זנב** בוויקישיתוף

* צ'ינצ'ילה קצרת-זנב, באתר ITIS (באנגלית)
* צ'ינצ'ילה קצרת-זנב, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* צ'ינצ'ילה קצרת-זנב, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* צ'ינצ'ילה קצרת-זנב, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* צ'ינצ'ילה קצרת-זנב, באתר GBIF (באנגלית)
* צ'ינצ'ילה קצרת-זנב, באתר Xeno-canto (באנגלית)

## הערות שוליים
# קומנסליזם

אפיפיט גדל על עץ מבלי להזיק לו.
שועל שלג מתבסס על הטרף של דוב לבן כדי לשרוד בחורף הארקטי.
**קוֹמֶנְסָלִיזְם** (בעברית מכונה גם: **סְמוּכָנוּת**) הוא סוג של סימביוזה (צַוותאוּת) בין שני יצורים חיים (אורגניזמים) ובה יצור אחד מפיק תועלת מן השיתוף עם השני, מבלי להועיל או להזיק לו. לפיכך סמוכנות שונה מהדדיות (מוטואליזם; מצב שבו שני היצורים מפיקים תועלת זה מזה), מאמנסליזם (אָלֵלוֹפַּתְיָה; מצב שבו מין אחד מזיק לשני מבלי להפיק ממנו תועלת) ומטפילוּת (במצב זה צד אחד נהנה מהשיתוף ובד בבד פוגע בשני).

שני צדדים לקומנסליזם:

* מפיק התועלת (הסְמוּכָן, קומנסָל)
* מארח הסְמוכן (הפונדקאי), אשר אינו מפיק תועלת מן השיתוף ולא ניזוק.

הסמוכן נהנה מהפונדקאי ללא גרימת נזק. לדוגמה, אפיפיטים, צמח נפוץ בג'ונגלים, נאחזים בצמחים אחרים אך אינם מזיקים להם. אורַח חייהם מאפשר להם להגיע אל האור מבלי לגדול בקרקע, ובעזרת שורשי אוויר הם קולטים את המים מהאוויר הלח שסביבם. את המלחים הם קולטים מאבק ומעפר המצטבר בחריצים שבקליפות העצים.

## אטימולוגיה

את המילים **סְמוּכָנוּת** ו**סְמוּכָן** חידשה האקדמיה ללשון העברית בשנת 2009 בהשראת הביטוי "סָמוּךְ על שולחנו של-", כגון "גדול וסמוך על שֻלחן אביו – זהו קטן, קטן ואינו סמוך על שֻלחן אביו – זהו גדול..." (בבא מציעא יב ע"ב).

## ראו גם

* זה נהנה וזה אינו חסר

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **קומנסליזם** בוויקישיתוף
* topic/commensality קומנסליזם, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# פדטיים

| פדטיים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | יונקים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי אנומלור |
| משפחה: | **פדטיים** |
| סוג: | **פדט** |
| שם מדעי |
|  *Pedetidae* ‏גריי, 1825 |
|  |

**פֵּדֵטִיִּים** (שם מדעי: Pedetidae; באנגלית קרויים springhares - "ארנבות אביב") היא משפחה של יונקים אפריקניים קופצניים מסדרת המכרסמים החיים בערבות עשב או אדמות יבשות בדרומה ודרום מזרחה של אפריקה.

הפדטיים הם מכרסמים דמויי קנגורו ובעלי רגליים עצומות בגודלם וזנב ארוך עם קצה עיר ושחור. הם בעלי עיניים ואוזניים גדולות ונוטים לישון במשך היום ולצאת ממאורתם בלילה. כאשר הם מותקפים הם קופצים ומשנים כיוון במהירות עד שהטורף מוותר או שהם מוצאים מחסה. הם ניזונים מעלים של צמחים שונים, מזרעים ומפרוקי רגליים. הם גם חופרי מחילות מצוינים שלעיתים נמצאים בהם מיני חיות אחרות.

## מיון

הפדטיים כוללים כיום סוג יחיד, בו 2 מינים:

* פדט דרום אפריקני (*Pedetes surdaster*)
* פדט מזרח אפריקני (*Pedetes capensis*)
* *Pedetes laetoliensis - נכחד.*

בעבר היו במשפחה זו עוד סוגים שנכחדו כמו: *Megapedetes* ,*Oldrichpedetes* ו*Rusingapedetes*, אשר חיו בתקופת האיאוקן-פליאוקן באזורים צפוניים יותר באפריקה ואפילו בארץ ישראל.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פדטיים** בוויקישיתוף

* פדטיים, באתר ITIS (באנגלית)
* פדטיים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* פדטיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* פדטיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* פדטיים, באתר GBIF (באנגלית)
# בוניים

| בוניים |
| --- |
|
בונה אירופי |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי בונה |
| על־משפחה: | Castoroidea |
| משפחה: | **בוניים** |
| שם מדעי |
|  Castoridae ‏המפריך, 1820 |
|  |

זוג בונים קנדים.
שחזור של פלאוקסטור.
שלד של בונה ענק.
**בּוֹנִיִּים** (שם מדעי: Castoridae) היא משפחה בסדרת המכרסמים.

בני משפחה זו הם יונקים מימיים בעלי התאמה לחיים במים, עם זנב שטוח, כפות עם קרומים ושסתום בנחיריו ואוזניו האוטם את המים. הבונים ניזונים מגזעי עצים ובונים מהעצים הכרותים סכר, בתוכו הם גרים.

הבונים הם הגדולים במכרסמים המודרניים לאחר מיני הקפיבארה מאמריקה הדרומית. הם יכולים לשקול עד 40 ק"ג. בעבר היו מינים גדולים יותר כמו בונה ענק (*Castoroides*) ששקל עד 200 ק"ג.

## מיון

בעבר, משפחה זו הייתה מגוונת וכללה סוגים ומינים רבים, ואילו כיום כוללת סוג אחד - בונה (*Castor*), המכיל בתוכו שני מינים: בונה קנדי (*Castor canadensis*) ובונה אירופי (*Castor fiber*).

### סוגים נכחדים

* *Migmacastor*
* *Agnotocastor*
* *Neatocastor*
* *Anchitheriomys*
* *Propalaeocastor*
* *Oligotheriomys*
* פלאוקסטור (*Palaeocastor*)
* *Capacikala*
* *Pseudopalaeocastor*
* *Euhapsis*
* *Fossorcastor*
* *Priusaulax*
* *Eucastor*
* *Microdipoides*
* *Nothodipoides*
* *Monosaulax*
* *Prodipoides*
* *Dipoides*
* בונה ענק (*Castoroides*)
* *Procastoroides*
* *Trogontherium*
* *Boreofiber*
* *Euronexomys*
* *Youngofiber*
* *Asiacastor*
* *Palaeomys*
* *Chalicomys*
* *Steneofiber*
* *Zamolxifiber*
* *Romanofiber*
* *Schreuderia*
* *Sinocastor*
* *Hystricops*

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **בוניים** בוויקישיתוף

* בוניים, באתר ITIS (באנגלית)
* בוניים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* בוניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* בוניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* בוניים, באתר GBIF (באנגלית)
* התגלה בונה פרה-היסטורי, באתר וואלה, 26 בפברואר 2006

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ירבועניים

| ירבועניים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי בונה |
| משפחה: | **ירבועניים** |
| שם מדעי |
|  Heteromyidae ‏גריי, 1868 |
|  |

**ירבועניים** או **הֵטֵרוֹמִיסִיִּים** (שם מדעי: Heteromyidae) הם משפחת מכרסמים החיים באמריקה הצפונית במחילות עמוקות באזורים חמימים ויבשים כמנו מדבריות וערבות עשב יבשות, אף שחלקם חיים גם בצפונה של אמריקה הדרומית ביערות ואזורים ממוזגים יותר.

הירבועניים מזכירים מאוד את הירבועים וכמותם הם בעלי רגליים אחוריות ארוכות וכן זנב ארוך המאפשרות להם לקפץ ולהימלט מטורפים. עם זאת הם אינם קרובי משפחה שלהם ומקורבים דווקא לבוניים ולחולדי השק שחיים כמותם בצפון אמריקה.

לירבועניים ישנם לחיים גדולות כמו של אוגרים בהם הם מאחסנים זרעים ומזון צמחי דומה. אורך גופם הממוצע הוא 15 ס"מ וזנבם ארוך מעט יותר ובעל ציצה בקצה. יש להם חוטם קצר ואוזניים קטנות, המותאמים לחייהם במחילות, אך חושים חדים וערנות מתמדת כולל בשנתם. הפרווה פרועה ואצל חלק מהמינים גם קוצנית מעט וצבעה הוא חום בהיר, אפרפר או חום-אדמדם.

## מיון

* תת-משפחה Heteromyinae
	+ ירבוען קוצני או הֵטֵרוֹמִיס (*Heteromys*) - בו 11 מינים
	+ *Liomys* - בו 5 מינים
* תת-משפחה Dipodomyinae
	+ יַרְבּוֹעָן או עכבר הקנגורו (*Dipodomys*) - בו 20 מינים
	+ עכברון קנגורו (*Microdipodops*) - בו 2 מינים
* תת-משפחה Perognathinae
	+ עכבר הכיס (*Perognathus*) - בו 9 מינים
	+ *Chaetodipus* - בו 17 מינים, ביניהם עכבר כיס קוצני

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ירבועניים** בוויקישיתוף

* ירבועניים, באתר ITIS (באנגלית)
* ירבועניים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* ירבועניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* ירבועניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* ירבועניים, באתר GBIF (באנגלית)
* ירבועניים בWildlife Journal, Junior
* מינים שונים של ירבועניים
* ירבועניים באתר ADW

## הערות שוליים
# גונדיים

| גונדיים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי קביה |
| משפחה: | **גונדיים** |
| שם מדעי |
|  Ctenodactylidae ‏גרווה, 1853 |
| תחום תפוצה |
|  |
|  |

**גונדיים** (שם מדעי: Ctenodactylidae; מכונים גם **חולדות מסרק**) היא משפחה של מכרסמים מתת-סדרת דמויי קביה הנפוצים רק במדבריות של צפונה של אפריקה. רוב בני המשפחה נכחדו וכיום ישנם רק חמישה מינים בארבעה סוגים.

מכרסמים אלה הם מבין הקדומים שבבני תת-סדרת דמויי קביה והמין הקרוב להם ביותר היא חולדת לאוס (Laonastes aenigmamus) וקרובים גם לדרבניים. משפחות אלה הם מהבודדות בתת-סדרה זו שאינם חיים באמריקה הדרומית בטבע.

## מאפיינים

אלו מכרסמים קטנים המזכירים מעט שרקן ובעלי 4-5 אצבעות בכל רגל וברגליהם האחוריות ישנם זיפים העוזרים להם להיאחז ונתנו להם את שמם השני. הם בעלי גוף עגלגל וזנב כמעט אינו נראה, הפרווה רכה, הרגליים קצרות והעיניים והאוזניים גדולות.

מינים אלה צמחוניים לחלוטין ואינם שותים כמעט לגמרי אלא משיגים את הנוזלים ממזונם. הם חיות בלהקות של עד 100 פרטים ואין להם מאורות קבועות אלא כשהם מחפשים מחסה מהחום, הקור של הלילה או מטורפים.

## סוגים קיימים

* סוג גונדי (*Ctenodactylus')*
	+ מין גונדי מצוי (*Ctenodactylus gundi*)
	+ מין גונדי ואל (*Ctenodactylus vali*)
* סוג ומין יחיד גונדי פילו (*Felovia vae*)
* סוג ומין יחיד גונדי מזאב (*Massoutiera mzabi*)
* סוג ומין יחיד גונדי ספייק (*Pectinator spekei*)

## סוגים נכחדים

* *Advenimus*
* *Africanomys*
* *Anadianomys*
* *Birbalomys*
* *Chapattimys*
* *Confiniummys*
* *Dubiomys*
* *Gumbatomys*
* *Irhoudia*
* *Karakoromys*
* *Leptotataromys*
* *Metasayimys*
* *Ottomania*
* *Petrokoslovia*
* *Petrokozlovia*
* *Protataromys*
* *Saykanomys*
* *Tamquammys*
* *Tataromys*
* *Terrarboreus*
* *Testouromys*
* *Tsinlingomys*
* *Woodomys*
* *Yindirtemys*
* *Yuomys*

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **גונדיים** בוויקישיתוף

* גונדיים, באתר ITIS (באנגלית)
* גונדיים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* גונדיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* גונדיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* גונדיים, באתר GBIF (באנגלית)
* גונדיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# דמויי דורבן

| דמויי דורבן |
| --- |
|
דורבן מצויץ |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי קביה |
| אינפרא־סדרה: | **דמויי דורבן** |
| שם מדעי |
|  Hystricognathi ‏Tullberg, 1899 |
|  |

נוטריה
אגוטי שחור
**דמויי דורבן** (שם מדעי: Hystricognathi) היא אינפרא-סדרה של מכרסמים מתת-סדרת דמויי קביה החיים בדרום-מזרח אסיה, אפריקה, אמריקה הדרומית ואמריקה הצפונית. בתוכם כלולים מיני המכרסמים הגדולים בעולם, כשהגדול ביותר הוא קפיבארה מצויה מביצות אמריקה הדרומית השוקלת מעל 90 ק"ג – כמו סוס פוני. רבים מהם גדולים מכדי להיכנס למאורות וכדי להתגונן מטורפים הם פיתחו קוצים ארוכים על גופם אצל הדורבניים והסמרניים הקרובים להם או רגליים מהירות כמו המארה הפטגונית. רובם חיים בקבוצות גדולות ואפילו במחילות גדולות.

המאפיין העיקרי של בני הקבוצה הוא ששריר המלעס שלהם עובר דרך הלסת העליונה ומתחבר לצד השני. כמו רוב המכרסמים הם בעלי חותכות חזקות המאפשרות להם להתמודד עם מזונות קשיחים כמו זרעים או גזעים. רוב המינים אוכלי צמחים אך חלקם יגוונו גם במזון מהחי.

מאפיין נוסף המיוחד למכרסמים אלה הם התנהגות משחק ייחודית בעודם מנענעים את הראש באופן מיוחד ורצים יחדיו.

## מיון

* אינפרא-סדרה **דמויי דורבן** (Hystricognathi)
	+ - * משפחה Baluchimyinae – נכחדה
			* משפחה דרבניים (Hystricidae)
	+ קבוצה פיומורפיים (Phiomorpha)
		- * משפחה חולדות שפניות (Petromuridae) – בה סוג ומין יחיד: חולדה שפנית (Petromus typicus)
			* משפחה חולדות קנים (Thryonomyidae)
			* משפחה חולדים עירומים (Heterocephalidae) – בה סוג ומין יחיד: חולד עירום (Heterocephalus glaber)
			* משפחה מכרתניים (Bathyergidae)
	+ קבוצה קביות העולם החדש (Caviomorpha)
		- * משפחה סמרניים (Erethizontidae)
		- על-משפחה Cavioidea
			* משפחה אגוטיים (Dasyproctidae)
			* משפחה פאקות (Cuniculidae)
			* משפחה Eocardiidae – נכחדה
			* משפחה דינומיסיים (Dinomyidae)
			* משפחה קבייתיים (Caviidae)
		- על-משפחה Octodontoidea
			* משפחה אוקטודוניים (Octodontidae)
			* משפחה טוקואיים (Ctenomyidae)
			* משפחה חולדות קוצניות (Echimyidae)
			* משפחה נוטריים (Myocastoridae) – בה סוג ומין יחיד: נוטרייה (Myocastor coypus)
			* משפחה הוטיים (Capromyidae)
			* משפחה הוטיות ענק (Heptaxodontidae) – נכחדה
		- על-משפחה Chinchilloidea
			* משפחה צ'ינצ'יליים (Chinchillidae)
			* משפחה Neoepiblemidae – נכחדה
			* משפחה חולדות צ'ינצ'יל (Abrocomidae)

## קישורים חיצוניים

* דמויי דורבן, באתר ITIS (באנגלית)
* דמויי דורבן, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* דמויי דורבן, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
# חולדות צ'ינצ'יל

| חולדות צ'ינצ'יל |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי קביה |
| משפחה: | **חולדות צ'ינצ'יל** |
| סוגים |
| * *Abrocoma*
* *Cuscomys*
 |
| שם מדעי |
|  Abrocomidae ‏מילר וגידלי, 1918 |
|  |

**חולדות צ'ינצ'יל** (שם מדעי: Abrocomidae) היא משפחת מכרסמים דרום אמריקאים מתת-סדרת דמויי קביה. זו משפחה קטנה ובה שני סוגים ותשעה מינים חיים. מכרסמים אלה מזכירים חולדות קצרות זנב, אך להם פרווה וצבעים של צ'ינצ'ילה, וכמו הצ'ינצ'ילה חיים בהרי האנדים. הם שוכנים במחילות בין הסלעים וחיים בחבורות. ניזונים בעיקר מעשבים.

למרות דמיונם לצ'ינצ'ילות, מעריכים שקרוביהם הם האוקטודוניים, מכרסמי הטוקו טוקו והנוטריה.

## מיון

* משפחת **חולדות צ'ינצ'יל** (Abrocomidae)
	+ סוג ומין יחיד *Protabrocoma antigua* - נכחד
	+ סוג חולדת צ'ינצ'יל (*Abrocoma*)
		- * מין חולדת צ'ינצ'יל בנט (*A. bennettii*)
			* מין חולדת צ'ינצ'יל בוליביאנית (*A. boliviensi*s)
			* מין חולדת צ'ינצ'יל בובין (*A. budini*)
			* מין חולדת צ'ינצ'יל אשי (*A. cinerea*)
			* מין חולדת צ'ינצ'יל פאמטינה (*A. famatina*)
			* מין חולדת צ'ינצ'יל סיירה דל טונאל (*A. schistacea*)
			* מין חולדת צ'ינצ'יל אוספטאלה (A*. uspallata*)
			* מין חולדת צ'ינצ'יל פונטה דה וקאס (*A. vaccarum*)
	+ סוג *Cuscomys*
		- מין חולדת צ'ינצ'יל של אשאינקה (*C. ashaninka*)
		- מין חולדת צ'ינצ'יל של מאצ'ו פאצ'ו (*C. oblativus*) - נכחד

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **חולדות צ'ינצ'יל** בוויקישיתוף

* חולדות צ'ינצ'יל, באתר ITIS (באנגלית)
* חולדות צ'ינצ'יל, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* חולדות צ'ינצ'יל, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* חולדות צ'ינצ'יל, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* חולדות צ'ינצ'יל, באתר GBIF (באנגלית)
* חולדות צ'ינצ'יל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# מכרתניים

| מכרתניים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי קביה |
| משפחה: | **מכרתניים** |
| שם מדעי |
|  Bathyergidae |
|  |

ה**מכרתניים** (שם מדעי: Bathyergidae) הם משפחת מכרסמים קטנים החיים באדמה ברחבי אפריקה. למכרתניים פרווה דלילה למעט אצל החולד הכסוף. למרות השימוש בשם "חולד" בקרב בני המשפחה, הם אינם קרובים לחולדים האמיתיים, אלא קרובים לקביה ולקפיבארה.

## מאפיינים

המכרתניים שקיבלו את שמם עקב מנהגם לחפור מתחת לאדמה, הם משפחה ייחודית הקרובה כיום לחולדות הקנים ולחולדה השפנית. הם יצורים קטנים מאוד ובעלי גפיים קצרים וראשים חזקים עם שיני חפירה גדולות היוצאות החוצה מהפה ועוזרות לבעליו לדחוף אדמה או להג על עצמו מטורפים. הם חיים במחילות ואין להם פרווה בהרבה מקרים. העיניים שלהם קטנות מאוד והם כמעט לא משתמשים בהם ועולים לקרקע לעיתים רחוקות, בדרך כלל בלילות. במקום את הם משתמשים בחושי השמיעה, הריח (עם נחיריים שנסתמות מתחת לאדמה) ובעיקר המישוש המפותח שלהם. לחולד העירום אין יכולת לווסת את חום גופו והוא מתחמם באותו תהליך של זוחלים, הכולל רביצה בשמש והתחככות בקרוביו עד שהוא פעיל דיו.

הם יצורים האוכלים בעיקר צמחייה, כולל תת-קרקעית ולעיתים גורמים לנזקים לחקלאים.

## מיון

במשפחה ששה סוגים:

* סוג ומין יחיד חולד הכף (*Georychus capensis*)
* סוג *Fukomys* - בו 15 מינים ביניהם המין חולד דמאראלנד
* סוג *Cryptomys* - בו 6 מינים
* סוג ומין יחיד חולד כסוף (*Heliophobius argenteocinereus*)
* סוג חולד דיונות - בו 2 מינים

המין חולד עירום שהיה במשפחה, הועבר למשפחה עצמאית - חולדים עירומים (Heterocephalidae).

## גלריה

* *Bathyergus suillus*
* *Fukomys mechowi*
* *Fukomys anselli*

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מכרתניים** בוויקישיתוף
* מכרתניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

* מכרתניים, באתר ITIS (באנגלית)
* מכרתניים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* מכרתניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* מכרתניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* מכרתניים, באתר GBIF (באנגלית)
# הוטיים

| הוטיים |
| --- |
|
הוטיה קובנית |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי קביה |
| משפחה: | **הוטיים** |
| שם מדעי |
|  **Capromyidae** ‏סמית, 1842 |
|  |

הוטית זנב לופת (*Mysateles prehensilis*).
**הוטיים** (שם מדעי: Capromyidae) היא משפחת מכרסמים בינוניים החיים באיים הקאריביים ושייכים לקבוצת קביות העולם החדש. ההוטיות הם מכרסמים בינוניים שאורכם 20-45 ס"מ והמין הגדול במשפחה הוא ההוטיה הקובנית השוקלת עד 8.5 ק"ג ואורכה עד 60 ס"מ. קרובי משפחתם הנכחדים ממשפחת הוטיות ענק (Heptaxodontidae), שכמותם חיו באיים הקאריביים, הגיעו לגודל רב יותר - עד ל-200 ק"ג.

ההוטיות הם קרובי משפחתה של הנוטריה (שהפכה למין פולש בישראל), ויש הרבה קווי דמיון בין המשפחות: זנב גדול ומגושם, גוף עגלגל וראש עבה עם שיניים חדות. הם אוכלי עשב ברובם, אך מינים מסוימים מגוונים בחרקים ואף בחולייתנים קטנים. הם חיים על עצים או על הקרקע ובין סלעים.

## מיון

* משפחת **הוטיים** (Capromyidae)
	+ תת-משפחה Capromyinae
		- סוג ומין יחיד הוטיה קובנית (Capromys pilorides)
		- סוג Geocapromys
			* מין הוטיה בהאמית (Bahamian hutia (Geocapromys ingrahami)
			* מין הוטיה ג'מייקית (Geocapromys brownii)
			* מין הוטיה קטנה של איי הטווס (Geocapromys thoracatus) - נכחדה
		- סוג Mesocapromys
			* מין הוטית קבררה (Mesocapromys angelcabrerai)
			* מין הוטיה גמדית (Mesocapromys nanus)
			* מין הוטיה אוזננית (Mesocapromys auritus)
			* מין הוטית סן פליפ (Mesocapromys sanfelipensis)
		- סוג Mysateles
			* מין הוטיה שחורת זנב (Mysateles melanurus)
			* מין הוטית גארידו (Mysateles garridoi)
			* מין הוטית גונדלאץ' (Mysateles gundlachi)
			* מין הוטית זנב לופת (Mysateles prehensilis)
			* מין הוטיה דרומית (Mysateles meridionalis)
	+ תת-משפחת Hexolobodontinae -נכחדה
		- סוג ומין יחיד הוטית אימפוסטר (Hexolobodon phenax)
	+ תת-משפחת Isolobodontinae -נכחדה
		- סוג Isolobodon
			* מין הוטיה הררית (Isolobodon montanus)
			* מין הוטית פוארטו ריקו (Isolobodon portoricensis)
	+ תת-משפחת Plagiodontinae
		- סוג Plagiodontia
			* מין הוטית איספניולה (Plagiodontia aedium)
			* מין הוטית סמנה (Plagiodontia ipnaeum) - נכחדה
			* מין הוטית סן רפאל (Plagiodontia araeum) - נכחדה
		- סוג ומין יחיד הוטית למק (Rhizoplagiodontia lemkei) -נכחדה

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **הוטיים** בוויקישיתוף

* הוטיים, באתר ITIS (באנגלית)
* הוטיים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* הוטיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* הוטיים, באתר GBIF (באנגלית)
* הוטיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)