Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# דו-צורתיות זוויגית

זכר ונקבה של פסיון מצוי. הזכר מקושט וגם גדול בהרבה מהנקבה
**דו־צורתיות זוויגית** (לעיתים **דימורפיזם זוויגי**) הוא המצב שבו קיימים הבדלים ניכרים במאפיינים מורפולוגיים (הצורה, המבנה והצבע של הגוף החי) בין זכרים לנקבות בקרב מין מסוים, במיוחד מאפיינים שאינם מעורבים ישירות ברבייה. הבדלים אלה יכולים להתקיים בקרב צמחים ובעלי חיים.

הבדלים בין מינים נוצרים בתהליכים כמו הברירה הטבעית או סחף גנטי, ולעומתם הבדלים בין זוויגים בדרך כלל נוצרים בתהליך של ברירה זוויגית. דו־צורתיות זוויגית יכולה להתבטא בהבדלים בגודל גוף, צבעים שונים ומבני גוף המשמשים לקרבות בין זכרים או למשיכת נקבות.

## גודל גוף

מקובל לחשוב שדו־צורתיות זוויגית ביונקים המתבטאת בגודל גוף מעידה על מידת הפוליגיניה (ריבוי נקבות) האופיינית למין. מקרה קיצוני הוא פיל הים, בו יש למיעוט מהזכרים הרמון הכולל מספר רב של בנות זוג, ובמקביל ניתן לראות הבדל גדול בגודל הגוף בין זכרים לנקבות. זכר יכול להגיע למשקל של 2,300 ק"ג בעוד שמשקל הנקבה נע בין 600–900 ק"ג בלבד. ניתן לשער, שגודל הגוף בזכרים התפתח ככלי נשק בקרבות הקשים שהם מנהלים על תפיסת טריטוריה להרמון ושמירה על הנקבות מפני זכרים אחרים.

בעכבישים מתקיימת התופעה באופן הפוך, כאשר הנקבה גדולה יותר מהזכר (לפעמים באופן קיצוני) ומקושטת יותר.

## בצמחים

רוב הצמחים בעלי הפרחים הם הרמפרודיטיים כלומר הם מתרבה ברבייה מינית אך מייצרים גם תאי מין נקביים וגם תאי מין זכריים. עם זאת לכ-6% מהמינים הללו יש זכרים ונקבות נפרדים (דו-אוני) .

בקרב מיני צמחים המואבקים בחרקים, זכרים ונקבות נראים בדרך כלל דומים זה לזה, מכיוון שצמחים מספקים תגמולים (למשל צוף) המעודדים מאביקים לבקר בפרח דומה אחר, כדי להשלים את התהליך של האבקה. סחלבים מסוג Catasetum הם חריג מעניין לכלל זה, סחלבים זכרים מסוג Catasetum מצמידים בצורה כוחנית פוליניות למאביקים של דבורים מסוג אוגלוסין . לאחר מכן הדבורים ימנעו מפרחים זכריים אחרים אך עשויות לבקר פרחים של נקבות, שנראית שונה מהזכרים.

## גלריה

* זכר ונקבה של אדרית שחורת-כיפה
* אריה ולביאה, אחת הדוגמאות המוכרות לדו־צורתיות זוויגית
* זכר ונקבה של אייל אציל

* זכר (מכונף) ונקבה (חסרת כנפיים) של עש ממין *Orgyia antiqua*
* קודו גמלוני
* זכר ונקבה של תוכי אקלקטוס

## ראו גם

* ברירה זוויגית
* גינאנדרומורפיזם

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **דו-צורתיות זוויגית** בוויקישיתוף
* דו-צורתיות זוויגית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* הבדלים בין המינים (בעלי חיים), דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# ירבוען

| ירבוען |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי בונה |
| משפחה: | ירבועניים |
| סוג: | **ירבוען** |
| מינים |
|
# מינים |
| שם מדעי |
|  *Dipodomys* ‏גריי, 1841 |
|  |

Dipodomys merriami
Dipodomys ingens
**יַרְבּוֹעָן** (שם מדעי *Dipodomys*) הוא סוג של מכרסם ממשפחת הירבועניים. ירבוענים הם מכרסמים קטנים הנמצאים במערב אמריקה. כינוים הנפוץ, עכברוש קנגורו (Kangaroo rat), נובע מכך שהם קופצים באופן דומה לקנגורו. ואולם ירבוענים ומכרסמים אחרים פיתחו את אופן התנועה הקופצנית באופן עצמאי.

## תיאור

לירבוען שתי רגליים קדמיות קצרות ושתי רגליים אחוריות ארוכות וראש גדול יחסית. ירבוען בוגר שוקל בין 70 ל-170 גרם. הזנבות של חולדות הקנגורו ארוכים יותר מגופן ומראשיהן גם יחד. מאפיין בולט נוסף שלהן הוא שקיות הלחיים הפרוותיות, המשמשות לאחסון מזון.

### בית גידול

ירבוענים חיים באזורים צחיחים וצחיחים למחצה, בעיקר בקרקע חולית או רכה, המתאימות לנחיתה. הם חיים באזורים של קרקעות מאובנות, כולל חרסית, חצץ וסלעים, אשר קשות יותר להישרדות. הם עושים זאת בין השאר על ידי הפחתת קצב חילוף החומרים שלהם, אשר מפחית אובדן מים דרך העור שלהם במערכת הנשימה. הם מקבלים מספיק מים מהחמצון המטבולי של הזרעים שהם אוכלים כדי לשרוד ולא צריכים לשתות מים בכלל. כל מיני הירבוענים רגישים לטמפרטורות קיצוניות ולכן הם נשארים במאורות שלהם בזמן מזג אוויר קיצוני. ירבוענים נטרפים על ידי זאבים, שועלים, סמורים, ינשופים ונחשים.

### תזונה

ירבוענים אוכלים בעיקר זרעים ולעיתים גם צמחים. הם חייבים ללעוס את הזרעים במהירות כדי לחסוך באנרגיה ובמים ואז מאחסנים אותם בלחיים שלהם. כמו כן הם אוגרים מזון במאורותיהם.

## מינים

* *Dipodomys agilis*
* *Dipodomys californicus*
* *Dipodomys compactus*
* ירבוען מדברי (*Dipodomys deserti*)
* *Dipodomys elator*
* *Dipodomys elephantinus*
* *Dipodomys gravipes*
* *Dipodomys heermanni*
* *Dipodomys ingens*
* *Dipodomys merriami*
* *Dipodomys microps*
* *Dipodomys nelsoni*
* *Dipodomys nitratoides*
* *Dipodomys ordii*
* *Dipodomys panamintinus*
* *Dipodomys phillipsii*
* *Dipodomys simulans*
* ירבוען זנב-דגל (*Dipodomys spectabilis*)
* *Dipodomys stephensi*
* *Dipodomys venustus*

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ירבוען** בוויקישיתוף

* ירבוען, באתר ITIS (באנגלית)
* ירבוען, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* ירבוען, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* ירבוען, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* ירבוען, באתר GBIF (באנגלית)
* ירבוען, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# עכבר מקפץ

| עכבר מקפץ |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי עכבר |
| משפחה: | עכבריים |
| סוג: | **עכבר מקפץ** |
| שם מדעי |
|  *Notomys* ‏לסון, 1842 |
|  |

**עכבר מקפץ** (שם מדעי: *Notomys*) הוא סוג של עכבר הכולל 11 מינים האנדמיים ליבשת אוסטרליה (מתוכם נכחדו שישה). עכברים אלו מתייחדים בכך שהם בין יונקי השליה היחידים שחיים באופן טבעי באוסטרליה.

## מאפיינים

כל המינים בסוג מתאפיינים בזנבות ארוכים מאוד, רגליים מפותחות המאפשרות להם לקפוץ בדומה לקנגורו, ובפרווה חומה כהה או חומה בהירה, אשר מחווירה לאפור או לבנבן בגחון. כמחצית מהמינים בסוג נכחדו בעקבות הגעת האירופאים ליבשת. הגורם העיקרי להכחדתם הוא ככל הנראה הבאת שועלים וחתולים בשילוב עם תחרות על מזון מצד ארנבים ובקר. העכבר המקפץ ניזון בעיקר מזרעים, וחרקים ושעות פעילותו הן בלילה. הוא מין חברותי למדי המוצא מחסה במחילות תת-קרקעיות אותם הוא חופר בגפיו. העכבר המקפץ מתייחד בכך שהוא מסוגל לרכז כמות גבוהה של שתן בגופו לזמן רב (20-10 פעמים יותר מן האדם), ועובדה זאת מאפשרת לו לשרוד במדבריות במשך זמן רב ללא מי שתייה.

## מינים

* עכבר מקפץ ספיניפקס (*Notomys alexis*)
* עכבר מקפץ קצר-זנב (*Notomys amplus*) - נכחד
* עכבר מקפץ צפוני (*Notomys aquilo*)
* עכבר מקפץ בהיר (*Notomys cervinus*)
* עכבר מקפץ כהה (*Notomys fuscus*)
* עכבר מקפץ ארוך-זנב (*Notomys longicaudatus*) - נכחד
* עכבר מקפץ גדול-אוזניים (*Notomys macrotis*) - נכחד
* עכבר מקפץ מגנוס (*Notomys magnus*) - נכחד
* עכבר מקפץ מיטשל (*Notomys mitchellii*)
* עכבר מקפץ דארלינג-דאונס (*Notomys mordax*) - נכחד
* עכבר מקפץ גדול (*Notomys robustus*) - נכחד

## גלריה

*
* עכבר מקפץ ספיניפקס (משמאל) לצד בילבי ענק
* עכבר מקפץ צפוני
* עכבר מקפץ בהיר
* עכבר מקפץ כהה
* איור של פרטים מהמין עכבר מקפץ מיטשל
* עכבר מקפץ קצר-זנב - נכחד
* עכבר מקפץ ארוך-זנב - נכחד

## קישורים חיצוניים

* עכבר מקפץ, באתר ITIS (באנגלית)
* עכבר מקפץ, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* עכבר מקפץ, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* עכבר מקפץ, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* עכבר מקפץ, באתר GBIF (באנגלית)
# אנומלוריים

| אנומלוריים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי אנומלור |
| משפחה: | **אנומלוריים** |
| שם מדעי |
|  Anomaluridae |
|  |

**אֲנוֹמָלוּרִיִּים** (שם מדעי: Anomaluridae) הם משפחה של מכרסמים שוכני עצים החיים ביערות אפריקה המערבית והמרכזית.

האנומלורים מזכירים במראם סנאים גדולים בעלי זנב ארוך ושעיר וקרומי עור סביב גפיהם, המאפשרים להם לדאות באוויר מבין העצים ברחבי היער. למרות הדמיון הם אינם קשורים לסנאים ואף לא לעכברים אלא לקבוצה נפרדת של מכרסמים.

אלו יצורי לילה החיים בלהקות של עד 10 פרטים ונחים במשך היום בחללי עצים. הם יוצאים בלילה ומשוטטים לאורך אזור מחייתם בחיפוש אחר עלים, זרעים, אגוזים וחרקים קטנים למאכל. הם מתבגרים במהירות ומצמיחים את הפרווה בגיל צעיר מאוד.

## סוגים ומינים

* אנומלור (*Anomalurus*)
	+ אנומלור ביקרופט (*Anomalurus beecrofti*)
	+ *Anomalurus derbianus*
	+ *Anomalurus pelii*
	+ אנומלור שחור (*Anomalurus pusillus*)
* *Idiurus*
	+ *Idiurus macrotis*
	+ *Idiurus zenkeri*
* מין יחיד *Zenkerella insignis*
	+ *Kabirmys - נכחד.*

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אנומלוריים** בוויקישיתוף

* אנומלוריים, באתר ITIS (באנגלית)
* אנומלוריים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* אנומלוריים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* אנומלוריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אנומלוריים, באתר GBIF (באנגלית)
* animal/scaly-tailed-flying-squirrel אנומלוריים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# סנאים דואים

| סנאים דואים |
| --- |
|
סנאי דואה דרומי |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי סנאי |
| משפחה: | סנאיים |
| תת־משפחה: | סנאים |
| שבט: | **סנאים דואים** |
| שם מדעי |
|  Pteromyini ‏ברנדט, 1855 |
|  |

**סנאים דואים** (שם מדעי: Pteromyini) הוא שבט במשפחת הסנאיים ובתת המשפחה סנאים. השבט מונה כ-15 סוגים.

## מבנה גוף

אורך גופם של הסנאים הדואים הוא 19–28 ס"מ וזנבם הארוך והשעיר מגיע לאורך 14–24 ס"מ. בצדי גופם יש קרום המחבר את הרגליים הקדמיות לאחוריות, ובהיותו מתוח הוא משמש כקרום דאייה משובח (נקרא פטגיון). בעזרת קרום זה הסנאים קופצים ודואים מעץ לעץ עד למרחק של 30–40 מטר. ישנם מינים, אשר ביכולתם לדאות גם למרחקים של עד 450 מטר, אולם מספרם של אלו מועט.

על הקרקע סנאים אלה איטיים מבני מינם הרגילים, אך על העצים הם נעים וקופצים בזריזות רבה.

## מיון

* שבט Pteromyini - **סנאים דואים** - בעבר תת-משפחה נפרדת

* סוג בו מין יחיד סנאי דואה צפון-סיני (*Aeretes melanopterus*)
* סוג סנאי אווירני (*Aeromys*), בו 2 מינים
* סוג בו מין יחיד *Belomys pearsonii*
* סוג בו מין יחיד *Biswamoyopterus biswasi*
* סוג בו מין יחיד *Eupetaurus cinereus*
* סוג סנאי דואה אמריקני (*Glaucomys*), בו 3 מינים
* סוג *Hylopetes*, בו 10 מינים
* סוג *Iomys*, בו 2 מינים
* סוג *Petaurillus*, בו 3 מינים
* סוג טגואן (*Petaurista*), בו 8 מינים
* סוג *Petinomys*, בו 8 מינים
* סוג סנאי דואה (*Pteromys*), בו 2 מינים
* סוג בו מין יחיד סנאי דואה עשון (*Pteromyscus pulverulentus*)
* סוג בו מין יחיד סנאי דואה מורכב-שן (*Trogopterus xanthipes*)

## ראו גם

* סנאיים
* סנאי
* גלשנאים
* כיסנאי דואה

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **סנאים דואים** בוויקישיתוף

* סנאים דואים, באתר ITIS (באנגלית)
* סנאים דואים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* סנאים דואים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* סנאים דואים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* סרטון המראה את מעופם מבית ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק באתר YouTube
# אגוטי (סוג)

| אגוטי |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | Hystricognatha |
| משפחה: | אגוטיים |
| סוג: | **אגוטי** |
| שם מדעי |
|  *Dasyprocta* ‏בונפרטה, 1838 |
|  |

**אגוטי** (שם מדעי: *Dasyprocta*) הוא סוג של בעל חיים ממשפחת האגוטיים החי באמריקה המרכזית ואמריקה הדרומית. זהו הסוג הגדול במשפחתו וכלל את כל המינים למעט המינים אקושי אדום (*Myoprocta acouchy*) ואקושי ירוק (*Myoprocta pratti*) ששייכים לסוג אקושי (*Myoprocta*).

האגוטי הוא יצור קטן באורך הקרוב לשרקן ולקפיבארה ומזכיר במראו אייל יער קטן. הוא בעל כפות גדולות, שיניים חדות ואוזניים קטנות וצורתו עגלגלה. הוא ניזון מפירות ומזרעים שנפלו ביער ומפצח אותם בעזרת שיניו החדות.

## מינים

* אגוטי אזרה (*Dasyprocta azarae*)
* אגוטי קויבן (*Dasyprocta coibae*)
* אגוטי מצוייץ (*Dasyprocta cristata*)
* אגוטי שחור (*Dasyprocta fuliginosa*)
* אגוטי האורינוקו (*Dasyprocta guamara*)
* אגוטי קלינוסקי (*Dasyprocta kalinowskii*)
* אגוטי זהוב-ירך (*Dasyprocta leporina*)
* אגוטי מקסיקני (*Dasyprocta mexicana*)
* אגוטי שחור-עכוז (*Dasyprocta prymnolopha*)
* אגוטי מרכז אמריקאי (*Dasyprocta punctata*)
* אגוטי איי רוטאן (*Dasyprocta ruatanica*)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אגוטי** בוויקישיתוף

* אגוטי, באתר ITIS (באנגלית)
* אגוטי, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* אגוטי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* אגוטי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אגוטי, באתר GBIF (באנגלית)
* אגוטי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)