Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# אאוארכונטוגליריים

| אאוארכונטוגליריים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| קבוצה: | בוראואאותריה |
| אינפרא־מחלקה: | שיליניים |
| על־סדרה: | **אאוארכונטוגליריים** |
| שם מדעי |
|  Euarchontoglires ‏2001 |
|  |

**אֵאוּאַרְכוֹנְטוֹגְלִירִיִּים** (שם מדעי: Euarchontoglires) היא על-סדרה של יונקי שליה מפותחים של היונקים. זו קבוצה שהתפתחה מאוחר יחסית והיא קרובה לקבוצת הלאוראסייתריה (Laurasiatheria) - הקבוצה המגוונת ביותר של יונקי השליה. בקבוצה זו נמצאים יצורים שונים כמו: מכרסמים, ארנבאים, גלשנאים שיכולים לדאות ופרימטים כולל אדם.

## סדרות הקבוצה

להלן השערה אודות העץ הטקסונומי של על-סדרת ה**אאוארכונטוגליריים** (Euarchontoglires)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **אאוארכונטוגליריים** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gliriformes |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Anagaloidea- נכחדה |
|  |
|  |
Arctostylopida - נכחדה |
|  |
| גלירס (Glires) |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
מכרסמים (Rodentia) |
|  |
|  |
ארנבאים (Lagomorpha) |
|  |

 |
|  |

 |
|  |
| אאוארכונטה (Euarchonta) |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
חדפי עצים (Scandentia) |
|  |
| דמויי פרימטים (Primatomorpha) |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
גלשנאים (Dermoptera) |
|  |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
פרימטים (Primates) |
|  |
|  |
פלסיאדפאים (Plesiadapiformes) - נכחדה |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

## גלריה

* סנאי אדמה קולומביאני
* ארנבת הודית
* גלשן מלאי
* טופיה מצויה
* קוף חוטמני
* שלד של פלסיאדפיס

## ראו גם

* יונקי שליה
* אפרותריה
* דלשינאים
* לאוראסייתריה

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אאוארכונטוגליריים** בוויקישיתוף

* אאוארכונטוגליריים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* אאוארכונטוגליריים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* אאוארכונטוגליריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
# שן חותכת

שן חותכת|  |
| שן חותכת של אדם |
|
שיוך | anterior teeth  |
|
תיאור ב |
האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (1115)  |
|
מזהים |
|
לטינית (TA98) | dens incisivus  |
|
טרמינולוגיה אנטומיקה | A05.1.03.004  |
|
TA2 (2019) | 906  |
|
FMA | 12823  |
|
קוד MeSH | A14.549.167.860.425  |
|
מזהה MeSH | D007180  |
|
מערכת השפה הרפואית המאוחדת | C0021156  |
|   |

המחצית התחתונה הימנית של המשנן הקבוע
**שיניים חותכות** הן הקדמיות מבין שיני היונקים, ומשמשות לחיתוך ראשוני של המזון טרם טחינתו בשיניים הטוחנות ובליעתו.

לבני אדם יש שמונה שיניים חותכות בקדמת פיהם, ארבע בלסת העליונה וארבע בלסת התחתונה, בין שני הניבים, כאשר השיניים החותכות הממוקמות כלפי המרכז נקראות שיניים חותכות מרכזיות והשיניים הממוקמות כלפי הצד נקראות שיניים חותכות צדדיות.

מבנה השיניים החותכות חד בקצהו ומותאם לתפקידם בחיתוך המזון.

למכרסמים יש שיניים חותכות אשר ממשיכות לגדול ולהתחזק במשך כל ימי חייהם. שיניים אלו משמשות אותם גם לצורכי הגנה וחפירה.

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **שן חותכת** בוויקישיתוף
# 1821 במדע

ערך מורחב – **1821**

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | **1821במדע** |  |
| < · 1819 · 1820 — **1821** — 1822 · 1823 · > |
| כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל |

## אסטרונומיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.
## ארכאולוגיה

* מרי אנינג גילתה את הפלסיוזאור

## גאוגרפיה

* 6 בדצמבר – גילוי איי אורקני הדרומיים
* 15 בדצמבר – ייסוד החברה הגאוגרפית הצרפתית

## גאולוגיה

* גילוי בוקסיט על ידי הגאולוג הצרפתי פייר ברתייה (צר')

## מתמטיקה

* אוגוסטן לואי קושי מפרסם את "Cours d'analyse de l'Ecole Polytechnique", ובו הביסוס הלוגי פורמלי-אקדמי של החשבון האינפיניטסימלי

## כימיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.
## פיזיקה

* מייקל פאראדיי בנה שני מתקנים המפיקים מה שכונה בפיו "סיבוב אלקטרומגנטי". ניסויים והמצאות אלה הם הבסיס לטכנולוגיה האלקטרומגנטית המודרנית.
* אוגוסטן ז'אן פרנל ביסס את התאוריה הגלית של האור.
* גילוי האפקט התרמו-אלקטרי על ידי הצרפתי ז'אן שארל פלטייה והגרמני תומאס זבק.

## רפואה

* תיאור שיתוק על שם בל על ידי הרופא הבריטי צ'ארלס בל.

## פרסים

* מדליית קופלי מוענקת לג'ון הרשל.

## נולדו

* 16 במאי – פפנוטי צ'בישב, מתמטיקאי רוסי (נפטר ב-1894)
* 16 באוגוסט – ארתור קיילי, מתמטיקאי בריטי (נפטר ב-1895)
* 31 באוגוסט – הרמן פון הלמהולץ, פיזיקאי גרמני (נפטר ב-1894)
* 13 באוקטובר – רודולף וירכו, מדען גרמני שחקר חיידקים, אנתרופולוג, מחשובי המדינאים בתקופת פרוסיה ומנהיג מפלגת הקדמה הגרמנית שהייתה באופוזיציה לביסמרק (נפטר ב-1905)

## נפטרו

* 20 באפריל – פרנץ קרל אכרד, כימאי, פיזיקאי וביולוג, גרמני (נולד ב-1753)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **1821 במדע** בוויקישיתוף
# ארנבאים

| ארנבאים |
| --- |
|
ארנב כותנה מזרחי |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| אינפרא־מחלקה: | שיליניים |
| על־סדרה: | אאוארכונטוגליריים |
| סדרה: | **ארנבאים** |
| משפחות |
|
ארנביים
פיקתיים |
| שם מדעי |
|  Lagomorpha ‏ברנדט, 1855 |
| תחום תפוצה |
|  |
|  |

**אַרְנְבָאִים** (שם מדעי: Lagomorpha) היא סדרת יונקים הדומים מאוד למכרסמים, אשר עד הזמן האחרון נכללו באותה סדרה. כיום רואים אותם כסדרה נפרדת, הכוללת את הארנבים, הארנבות והפיקות. הארנבאים הם שוכני קרקע, ותפוצת רובם באזורים הצפוניים.

## מורפולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מבנה הלסתות של הארנבת כולל שתי שיניים חותכות קטנות מאחורי החותכות העליונות. 2 מלתעות בלסת העליונה ו-2 בתחתונה. כל השיניים בעלות גידול מתמיד. תנועת הלסת התחתונה לרוחב ולאורך. הגולגולת ספוגית והחך הגרמי קצר מאוד. ברגליים הקדמיות 5 אצבעות וברגליים האחוריות ישנו בסיס חזק של כף החזק המסתיימת ב-4 אצבעות. הזנב קצר ועגלגל אצל כל המינים.

## טקסונומיה

* + סוג ללא מקור *Eurolagus* - נכחד
	+ סוג ללא מקור *Hsiuannania* - נכחד
	+ סוג ללא מקור *Hypsimylus* - נכחד
	+ סוג ללא מקור *Lushilagus* - נכחד
	+ סוג ללא מקור *Shamolagus* - נכחד
* משפחה ארנביים (Leporidae)
	+ סוג ומין יחיד ארנבת אסמית (*Caprolagus hispidus*)
	+ סוג ארנבת (*Lepus*)
	+ סוג ארנבת אדומה (*Pronolagus)*
	+ סוג ומין יחיד ארנב ננסי (*Brachylagus idahoensis*)
	+ סוג ומין יחיד ארנב הנהרות (*Bunolagus monticularis*)
	+ סוג ארנב מפוספס (*Nesolagus*)
	+ סוג ומין יחיד ארנבון מצוי (*Oryctolagus cuniculus*)
	+ סוג ומין יחיד ארנב אממי (*Pentalagus furnessi*)
	+ סוג ומין יחיד ארנב אוגנדי (*Poelagus marjorita*)
	+ סוג ומין יחיד ארנבון געשי (*Romerolagus diazi*)
	+ סוג ארנבון יער (*Sylvilagus*)
* משפחה פיקתיים (*ochotonidae*)
	+ סוג פיקה (*Ochotona*)
* משפחה פרולאגוסיים (Prolagidae) - נכחדה
	+ סוג פרולאגוס (*Prolagus*)

## גלריה

* פיקה אמריקאית
* ארנבת הערבה
* ארנבת אירופאית - המין הגדול ביותר בסדרה
* ארנבון מצוי
* Ochotona roylei
* Sylvilagus palustris

## ראו גם

* מכרסמים
* ארנבים

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ארנבאים** בוויקישיתוף

* ארנבאים, באתר ITIS (באנגלית)
* ארנבאים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* ארנבאים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* ארנבאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* ארנבאים, באתר GBIF (באנגלית)
* ארנבאים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# מונוגמיה

חתן וכלה בחתונתם. המונוגמיה היא הדרך המקובלת היום במרבית המדינות.
**מונוגַמיה** (מיוונית – מוֹנוֹ = יחיד, גַמוֹס = נישואין) היא מערכת יחסים זוגית בין שני בני אדם השומרים אמונים לבן זוג אחד בלבד. המצב ההפוך בו ליחיד ישנם מספר פרטנרים נקרא פוליגמיה.

מונוגמיה מתבטאת בין היתר גם בצורה רשמית, בה בני זוג נרשמים כנשואים או ידועים בציבור. המונוגמיה היא צורת התא המשפחתי המקובלת כיום והייתה מקובלת גם בעבר ברוב החברות והתרבויות בעולם. לעיתים מדובר במונוגמיה סדרתית: מצב שבו אין לאדם יותר מפרטנר אחד ליחסי מין בעת ובעונה אחת, אך יש לו יותר מפרטנר אחד לאורך החיים. בתרבויות המערביות מונוגמיה סדרתית הופכת להיות מקובלת יותר ויותר, במיוחד בשנות החיים שלפני הקמת תא משפחתי עם צאצאים, אך גם בשנים שלאחר מכן. במונוגמיה סדרתית מאבדים את היתרונות שבמונוגמיה שצוינו לעיל – לזכר האב לא מובטח כי הוא מגדל את צאצאיו ולנקבה לא מובטחת תמיכה בגידול הצאצאים. בכך עלולה המונוגמיה הסדרתית להפר את יציבות התא המשפחתי. כנגד זה, יתרון המונוגמיה הסדרתית הוא בכך שאפשר לבחור מעת לעת בני זוג שונים.

מונוגמיה בטבע קיימת בייחוד בקרב חלק מהעופות. המונוגמיה חשובה במיוחד אצל בעלי החיים שצאצאיהם דורשים זמן גידול ממושך – לנקבה מובטחת תמיכה בגידול הצאצאים ולזכר מובטח כי הוא מגדל את צאצאיו.

## ראו גם

* פוליגמיה
* פוליאמוריה
* מונוגמיה בבעלי חיים

## קישורים חיצוניים

* סמנה, ר., דיאלוג על מונוגמיה, באתר פסיכולוגיה עברית, ‏2013
* סיינטיפיק אמריקן ישראל, ‏בחזקת שניים – המקור האבולוציוני של הזוגיות / בלייק אדגר, באתר "הידען", 13 בינואר 2015
* ד"ר עדי יניב, להתמכר לאהבה, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 14 בפברואר 2024
* מונוגמיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מערכות יחסים מונוגמיות, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פוליגיניה

**פוליגיניה** (ביוונית עתיקה: **πολύ** – בתרגום חופשי: "נשים/רעיות רבות") היא מקרה פרטי של פוליגמיה, שבו מתקיימים יחסי נישואים בין גבר אחד למספר נשים באופן סימולטני, או לכל הפחות לשתיים במקביל.

הפוליגיניה נפוצה בתרבויות פטריארכליות, שבהן הגברים הם השולטים בקהילה, בחברה ובמשפחה, והנישואים למספר נשים מעידים על מצב כלכלי וחברתי גבוה של הגבר. בנוסף לכך, צורת נישואים זו מאפשרת לגבר להעמיד מספר רב יותר של צאצאים מאשר בנישואים מונוגמיים.

## בדתות

שלמה המלך, מלבד חכמתו הרבה, נודע במקרא גם בשל הפוליגיניה המרובה שלקח בה חלק לאחר שנשא כש-700 רעיות, ובנוסף היו לו כ-300 פילגשים
### ביהדות

 ערך מורחב – **פוליגמיה ביהדות**

הפוליגיניה מותרת על-פי התורה, ואף הייתה מקובלת ביהדות בעת העתיקה. במקרא, למשל, מצוין כי לשלמה המלך היו כ-700 נשותיו וכ-300 פילגשות.

בסביבות שנת 1000 לספירה נאסרה הפוליגיניה בקרב יהדות אשכנז בחרם דרבנו גרשום, וכיום היא נחשבת כאיסור ברוב הקהילות היהודיות.

#### בישראל

פוליגמיה אסורה כיום לפי החוק בישראל ומהווה עבירה פלילית.

עם זאת, תופעת הפוליגיניה קיימת עדיין בישראל במקרים נדירים, אצל יהודים שעלו לפני שנים רבות מתימן (שם הייתה הפוליגיניה מקובלת) לאחר שכבר נישאו שם לשתי נשים, וכן במקרים נדירים ביותר שבהם בית דין רבני מתיר לגבר לשאת אישה נוספת.

למרות החוק האזרחי, האוסר את הפוליגיניה במדינת ישראל באופן גורף על שלל אזרחיה, התופעה נפוצה עודנה אם כמעט כי אך ורק בקרב חמולות של תושביה הערבים-מוסלמים, הבדואים בישראל, כשבמשך עשורים רבים מערכת המשפט הישראלית נוטה להימנע מאכיפת החוק כנגדם.

### באסלאם

האסלאם מתיר את הפוליגיניה מאז היווסדו, והיא תופעה מקובלת בהרבה מדינות מוסלמיות וערביות גם כיום, נודע בפרט בקרב בדואים אך לא רק, כי בין השאר ניתן למנות גם ערבים או מוסלמים בעלי מעמד, כגון רודנים, שייח'ים ואנשי עסקים עשירים מאוד מותרת לעיתים עד היום הנישואים ליותר מבחורה או אישה אחת, כמובן תלוי חוק ומדינה. נפוצה בעבר גם ללא-הגבלת גיל (ראו עאישה כאשת הנביא מוחמד).

### בנצרות

הנצרות שוללת כיום את הפוליגיניה ברובה, אם כי במספר זרמים נוצריים, כגון המורמונים, היא עודנה מותרת.

## פוליגיניה בתרבויות מערביות ואחרות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. פוליגיניה בתרבויות מערביות ואחרות.
## ראו גם

* פוליגמיה
* פוליאנדריה
* מנאז' א-טרואה

## קישורים חיצוניים

* פוליגיניה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא סוציולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# מופקרות

**מופקרות** היא הנוהג של קיום יחסי מין לעיתים קרובות עם שותפים מזדמנים שונים. ההגדרה של התנהגות מופקרת משתנה מאוד מתרבות לתרבות, ובין קבוצות שונות בתוך אותה התרבות. למונח יש משמעויות שליליות בעיקר בחברות בהן האידיאל החברתי לפעילות מינית הוא יחסים מונוגמיים הממוסדים בנישואים. דוגמה שכיחה של התנהגות שנחשבת בתרבויות מסוימות כמופקרות היא סטוץ. הגישה המסורתית של המוסר הכפול שופטת נשים יותר לחומרה מאשר גברים על הפקרות מינית. מופקרות מינית היא התנהגות שכיחה גם אצל בעלי חיים

התנהגות זו מחייבת יישום קפדני יותר בנקיטת אמצעי בטיחות לצורך הגנה מפני היריון או מפני מחלות מין המועברות במגע מיני, כגון עגבת, זיבה וכלמידיה.

במקרים מסוימים התנהגות מופקרת נגרמת כתוצאה ממאניה דֶפרסיה, או כתוצאה מאלכוהול או התמכרות לסמים או התמכרות למין. אך בדרך כלל התנהגות מינית מופקרת אינה נגרמת מסיבות הללו אלא מבחירה אישית.

## ראו גם

* אוריינטציה סוציוסקסואלית
* מונוגמיה
* פוליאמוריה
* אורגיה

## הערות שוליים
# קוסמופוליטיות (ביולוגיה)

חולדה חומה, אחת מהחיות המצויות ביותר בעולם היכולה להתרבות בקצב מהיר ביותר.
בביוגאוגרפיה, טקסון **קוסמופוליטי** הוא טקסון בעל תחום תפוצה רחב ביותר, כלומר, טקסון שתפוצתו היא באזורים נרחבים בעולם ולעיתים גם בכל העולם. ברמת המין, קוסמופוליטיות כרוכה על פי רוב גם בטווח אקולוגי רחב ובאמצעים יעילים להפצה למרחק.

מינים קוסמופוליטיים זוכים בדרך כלל למצב שימור "ללא חשש", זאת מאחר שאוכלוסייתם העולמית גבוהה ואינה עתידה להיפגע באופן משמעותי לטווח הקרוב. מספר יצורים ימיים יכולים לנדוד ברחבי העולם כולו, אך עדיין אוכלוסיותיהם יכולות להיפגע באופן מקומי או אף לצנוח בשיטתיות. גם מינים בעלי להקות גדולות יכולות להיפגע מתנאים משתנים, למשל חגבי הארבה, הנפגעים ממחסור במזון ומתים במהירות.

## דוגמאות

ישנם מעט מינים החיים ברחבי כל הכדור. מינים אלה כוללים, בין השאר את האדם, חיות בית שונות, 3 מכרסמים מצליחים מאוד – עכבר הבית, חולדה חומה וחולדה שחורה. מינים נוספים הם דרור הבית, יונת הבית, בז נודד, תנשמת לבנה, ראשתן גדול-ראש ומיני חופמאים החיים ברחבי כל הגלובוס.

מבין חסרי החוליות ישנם את זבוב הבית, יתושים, דבורת הדבש, פרעושים ומינים שונים של נמלים.

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה ובנושא איכות הסביבה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.