Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# מדעי היהדות

**מדעי היהדות** הם ענף של מדעי הרוח העוסק בנושאי יהדות: היסטוריה של עם ישראל, מחשבת ישראל, משפט עברי וטקסטים יהודיים, ובהם תנ"ך, התורה שבעל פה, קבלה, ועוד. כענף של מדעי הרוח, הגישה במדעי היהדות היא גישה מחקרית וביקורתית, ושונה מהגישה הדתית הנפוצה לנושאים אלה.

השימוש הראשון במושג זה נעשה בגרמניה, בראשית המאה ה-19, על ידי אנשי תנועת חכמת ישראל, שמטרתם הייתה להציג את יופייה של היהדות בפני העולם האירופי המשכיל של אותה תקופה, ולבסס את חקר היהדות על יסודות מדעיים מודרניים.

את תחום מדעי היהדות מאפיין השימוש הנרחב בכלי המחקר הפילולוגי – חקר הנוסח והעיסוק בכתבי יד, כמו גם בכלים ספרותיים, השוואות לתרבות הכללית, ועוד.

חוגים למדעי היהדות מתקיימים, בשמות שונים, במרבית האוניברסיטאות בישראל, וכן באוניברסיטאות במדינות נוספות. במשך שנים רבות נחשבה האוניברסיטה העברית בירושלים כמובילת תחום זה בעולם. "האיגוד העולמי למדעי היהדות" הוא ארגון גג של חוקרים ותלמידים בתחום זה.

## יחס היהדות הדתית למדעי היהדות

מדעי היהדות עוסקים, בין השאר, בנושאים הנמצאים במרכז עולמה של היהדות הדתית, ובפרט התנ"ך, המשנה, התלמוד ומפרשיהם. עם זאת, רוב רובה של החברה החרדית וכן חלק מן החברה הדתית-לאומית, רואים בשלילה את העיסוק האקדמי ביהדות. חלק אחר מן החברה הדתית לאומית וכן גם מיעוט אחר מהחברה החרדית רואה בעיסוק זה ברכה ותוספת נדבך חשוב ללימודי היהדות המסורתיים, ועם החוקרים הבולטים במדעי היהדות נמנים חובשי כיפה רבים.

דוגמה למחלוקת בתחום זה בתוך החברה הדתית ניתן לראות בפולמוס על אודות לימוד הגמרא בעזרת שיטת הרבדים, שמקורה בעולם האקדמיה.

## ראו גם

* חכמת ישראל

## לקריאה נוספת

* ברוך קורצווייל, **במאבק על ערכי היהדות**, הוצאת שוקן, 1969, הפרק "על התועלת והנזק במדעי היהדות", עמ' 184–240.
* ישי רוזן-צבי, לחלן את התלמוד, תעודה 24
* רחל ליבנה-פרוידנטל, מדעי היהדות - פרדיגמות ודפוסים ראשוניים, תעודה 20

* Nicholas de Lange (2004). "Jewish studies". *Encyclopedia of Modern Jewish Culture* (באנגלית). Routledge. p. 431. ISBN 9781134428656.

## קישורים חיצוניים

* לקט - מאגר מאמרים נבחרים במדעי היהדות
* אנשיל פפר, מדעי היהדות פורחים בארצות הברית, אך מתכווצים בארץ הקודש, באתר הארץ, 5 בפברואר 2008
* האיגוד העולמי למדעי היהדות
* יהדות - לימוד והוראה, דף שער בספרייה הלאומית

 ערך זה הוא קצרמר בנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# דמויי אנומלור

| דמויי אנומלור |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | **דמויי אנומלור** |
| משפחות |
| * Anomaluridae
* Pedetidae
 |
| שם מדעי |
|  Anomaluromorpha |
|  |

**דמויי אנומלור** (שם מדעי: Anomaluromorpha) היא אחת מחמש התת-סדרות שבסדרת המכרסמים. בתת-הסדרה שתי משפחות קיימות החיות רק באפריקה הטרופית. משפחה אחת היא האנומלוריים, המזכירים סנאים בעלי קרומי תעופה והם יודעים לדאות ביערות הגשם של אפריקה. המשפחה השנייה היא הפדטיים או הספרינבוקים של אפריקה הדרומית והם יודעים לקפץ על 2 רגליים במהירות כדי לברוח מאויביהם.

## מיון

* תת-סדרת **דמויי אנומלור** (Anomaluromorpha)
	+ - סוג ללא מקור Diatomys
	+ משפחת Parapedetidae - נכחדה
	+ משפחת Zegdoumyidae - נכחדה
	+ משפחת פדטיים (*Pedetidae*)
		- סוג פדט (*Pedetes*) - ובו 2 מינים: פדט דרום אפריקני ופדט מזרח אפריקני וכן מין נוסף שנכחד.
	+ משפחת אנומלוריים (*Anomaluridae*)
		- סוג אנומלור (*Anomalurus*)
			* מין אנומלור ביקרופט (*Anomalurus beecrofti*)
			* מין *Anomalurus derbianus*
			* מין *Anomalurus pelii*
			* מין אנומלור שחור (*Anomalurus pusillus*)
		- סוג *Idiurus*
			* מין *Idiurus macrotis*
			* מין *Idiurus zenkeri*
		- מין יחיד *Zenkerella insignis*
		- *Kabirmys - נכחד*

## גלריה

*
*
*
*

## קישורים חיצוניים

* דמויי אנומלור, באתר ITIS (באנגלית)
* דמויי אנומלור, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* דמויי אנומלור, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* דמויי אנומלור, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)

]
# דמויי סנאי

| דמויי סנאי |
| --- |
|
סנאי אדום (*Sciurus vulgaris*) |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | **דמויי סנאי** |
| שם מדעי |
|  Sciuromorpha ‏ברנדט, 1855 |
|  |

**דמויי סנאי** או **סְּנָאִים** (שם מדעי: Sciuromorpha) היא תת-סדרה הכוללת מספר משפחות, שהגדולה והחשובה שבהן היא הסנאיים.

סנאי מעופף דרומי (Glaucomys volans)
## מיון

בתת הסדרה שש משפחות ובהם 61 סוגים ו-307 מינים חיים:

* תת-סדרה דמויי סנאי sciuromorpha
	+ משפחה Ischyromyidae - נכחדה. בה היה הפאראמיס.
	+ משפחה Mylagaulidae - נכחדה. בה היה הצראטוגאולוס.
	+ משפחת בונים הרריים (Aplodontiidae)
		- * סוג ומין יחיד בונה הררי (Aplodontia rufa)
	+ משפחת נמנמניים (myoxidae) - בה עשרה מינים בשבעה סוגים.
		- * סוג נמנמן עצים (Dryomys)
			* סוג נמנמן הסלעים (Eliomys)
			* סוג נמנמן השבעה (Myoxus)
			* סוג ומין יחיד נמנמן זוטי (Muscardinus avellanarius)
			* סוג ומין יחיד נמנמן מדברי (Selevinia betpakdalaensis)
			* סוג Graphiurus
			* סוג Myomimus
			* סוג ומין יחיד נמנמן יפני (Glirulus japonicus)
			* סוג ומין יחיד נמנמן שמן (Glis glis)
	+ משפחת סנאיים (Sciuridae)
		- תת-משפחה רטופות (Ratufinae)
		- תת-משפחה סנאים ננסיים נאוטרופיים (Sciurillinae)
			* סוג ומין יחיד סנאי ננסי נאוטרופי (Sciurillus pusillus)
		- תת-משפחה סנאים (Sciurinae)
		- תת-משפחה סנאים יפים (Callosciurinae)
		- תת-משפחה סנאיי קרקע (Xerinae)

בעבר נכללו בתת-סדרה זו המשפחות בוניים, ירבועניים וחולדי השק שנמצאים היום בתת-סדרת דמויי בונה. גם המשפחות אנומלוריים ופדטיים נכללו בתת-סדרה בעבר.

## גלריה

* בונה הררי
* נמנמנים מסוג Graphiurus
* הסנאי Paraxerus cepapi
* נובחנית שחורת זנב

## קישורים חיצוניים

* דמויי סנאי, באתר ITIS (באנגלית)
* דמויי סנאי, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* דמויי סנאי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* דמויי סנאי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# דמויי בונה

| דמויי בונה |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | **דמויי בונה** |
| משפחות |
| * Castoridae
* Heteromyidae
* Geomyidae
 |
| שם מדעי |
|  Castorimorpha ‏ווד, 1955 |
|  |

בונה קנדי
**דמויי בונה** (**Castorimorpha**) היא תת-סדרה בסדרת המכרסמים ובה ישנם 3 משפחות קיימות, הכוללים את מיני הבונים, ירבועניים ואת חולדי השק המכונים גופרים. כל המשפחות הללו חיות באמריקה הצפונית, למעט הבונה אירופי המצוי גם ביבשת אירופה.

## מיון תת-הסדרה

* + על-משפחת Castoroidea
		- משפחה Eutypomyidae - נכחדה
		- משפחה בוניים (Castoridae)
		- משפחה Rhizospalacidae - נכחדה
* אינפרא סדרה Geomorpha
	+ - * סוג ללא מקור Griphomys
			* סוג Meliakrouniomys
	+ על-משפחת Eomyoidea - נכחדה
		- משפחת Eomyidae
	+ על-משפחת גיאומיים (Geomyoidea)
		- * סוג Floresomys - נכחד
			* סוג Texomys - נכחד
			* סוג Jimomys - נכחד
			* סוג Heliscomys - נכחד
			* סוג Diplolophus - נכחד
			* סוג Schizodontomys - נכחד
		- משפחת Florentiamyidae - נכחדה
		- משפחת Entoptychidae - נכחדה
		- משפחת חולדי השק (Geomyidae)
		- משפחת ירבועניים (Heteromyidae)

## קישורים חיצוניים

* דמויי בונה, באתר ITIS (באנגלית)
* דמויי בונה, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* דמויי בונה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* דמויי בונה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
# למ"ש

| יחידות זמן בשנים (תקינת 1–31 ISO) |
| --- |
| סמל | שם | חזקה |
| a | annum / year |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_0  |
| Ha | Hecto-annum |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_2  |
| Ka | Kilo-annum |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_4  |
| Ma | Mega-annum |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_6  |
| Ga | Giga-annum |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_8  |

**למ"ש** (ראשי תיבות: לפני מיליון שנה, וכן **משל"ז**: מיליון שנה לפני זמננו; **Ma** לפי ISO, ובארצות הברית גם: **Mya** – Million years ago) היא יחידת זמן שימושית באסטרונומיה, גאולוגיה ופלאונטולוגיה בהן עוסקים בתקופות זמן ארוכות. באמצעות יחידה זו מוגדרות תקופות גאולוגיות. באופן פורמלי, יחידת השנה מוגדרת על ידי ארגון ISO ואינה חלק ממערכת היחידות הבין-לאומית, שבה יחידת הזמן היא השנייה ואין בה התייחסות לשנה.

## דיוק

באסטרונומיה השימוש בלמ"ש מניח שמדובר בשנה יוליאנית כלומר שאורכה המדויק הוא 365.25 ימים. בהגדרה זו משתמשים על מנת לחשב את יחידת המרחק שנת אור.

בגאולוגיה, הוועדה הבינלאומית לסטרטיגרפיה (ICS) קבעה טווח טעות הנע בין מאות שנים למיליוני שנים בהתאם למאפייני התקופה הגאולוגית הנתונה ושיטות התיארוך הנקוטות לגביה. כך, תקופת ההולוקן החלה לפני 11,700 שנים כלומר 0.0117 למ"ש (דיוק של מאות שנים) ואילו תקופת הפלאוקן החלה 66 למ"ש והסתיימה ב-56 למ"ש (דיוק של מיליוני שנים).

## שנת האפס

לפי הנומנקלטורה של הוועדה הבינלאומית לסטרטיגרפיה, השנה ממנה מתחילה הספירה לאחור ב-Ma היא שנת 1950 ובפרט אם משתמשים בתיארוך לפי פחמן-14.
עם זאת, ההדגשה "לפני זמננו" בצמוד לספירה ב-Mya, עשויה להצביע על שנת האפס לספירה הנוצרית. לגבי תיארוכים במיליוני שנים אין להבדל משמעות, אך בקריאת תיארוכים של אלפי שנים, במקרה של ספק, יש צורך לוודא.

## מחלוקת לגבי הסימן המוסכם

יישום תקינת ISO 31-1 ו-811 NIST לגבי סימן יחידת הלמ"ש טרם הושלם. בעבר, ובפרט בארצות הברית, היה שימוש נפוץ ב-Myr או myr לציון 'מיליוני שנים' (Millions of years). מסימן זה התפתחה היחידה Mya או mya לציון '**לפני** מיליון שנים' (millions of years **ago**) ויחידות אלו עדיין שכיחות בארצות הברית.

ISO שואף להחיל תקן אחיד לשמותיהם של מקדמי היחידות (כדוגמת קילו לאלף, מגה למיליון, גיגה למיליארד וכו'). מכיוון ששמות המקדמים הם בלטינית, נקבע שגם היחידה עצמה תיקרא בלטינית, ובמקרה של שנה: annum. מכאן, מיליון שנה נקראים Mega-annum) Ma), מיליארד שנה Giga-annum) Ga) ואלף שנה Kilo-annum) Ka). היחידות הללו נועדו לתאר גם מרווחי זמן ("במשך 50 Ma") וגם ספירה לאחור ("לפני 50 מיליון שנה"). לכן היחידה Ma מחליפה את Myr ואת Mya כאחד.

תקינה זו אינה מקובלת על הכל. הוועדה הצפון-אמריקאית לסטרטיגרפיה מבדילה בין יחידות ספירה לאחור, אותן היא ממליצה לכתוב ב-Mya, לבין יחידות מרווח זמן, אותן היא כותבת ב-Ma . למשל, מרווח הזמן בין 30 Mya ל-80 Mya יצוין 50 Ma. ארגון הסטרטיגרפיה העולמי מאמץ את הסימן Ma בכל המקרים.

## דוגמאות

* 3 למ"ש שקול ל:"לפני 3,000,000 שנה" או "לפני 3 מיליון שנה".
* טירנוזאורוס רקס חי בתקופת הקרטיקון 68–66 למ"ש. עם זאת, מבחינה דקדוקית עדיף הניסוח "טירנוזאורוס רקס חי בתקופת הקרטיקון 68–66 משל"ז (מיליון שנים לפני זמננו)".

## ראו גם

* יחידת זמן גאולוגית
* מדידה וציון של זמן
* גיל היקום
* שנה גלקטית
* למיל"ש

## קישורים חיצוניים

* עמדת GSA בנוגע לשמות הרצויים ליחידות הזמן, באתר החברה הגאולוגית האמריקאית GSA
* דיון על השמות הרצויים ליחידות הזמן MYA ו-Ma, באתר החברה הגאולוגית האמריקאית GSA

## הערות שוליים
# פלאוקן

הקוריפודון (Coryphodon), יונק קדום שנראה כמו היפופוטם ונכחד לאחר הפלאוקן.
**פלאוקן** היא תקופה בפלאוגן שבעידן הקנוזואיקון והיא התקופה הקדומה ביותר בעידן זה. משך תקופתה 10 מיליוני שנים, מלפני 66 מיליוני שנים עד לפני 56 מיליוני שנים. היא מחולקת לשלושה גילאים (תת-יחידות זמן של תקופה): דניאן (Danian), סלנדיאן (Selandian) ותנטיאן (Thanetian).

הרבה מהיונקים של התקופה היו קטנים מאוד ועוד טרם מילאו את הגומחות של הדינוזאורים שנכחדו, אך כמה עופות התפתחו לממדים גדולים כמו הגסטורניס, וכך גם כמה זוחלים כמו הטיטאנובואה והוואנגונוסוכוס (*Wannaganosuchus*). בסוף התקופה התפתחו גם כמה יונקים גדולים כמו הקוריפודון (*Coryphodon*), הברילמבדה (*Barylambda*) והטיטאנואידס (*Titanoides*) מסדרת הכימולסטיים, וכן מינים של דינוצרטים ולווייתנים קדומים. בתקופה זו היה אקלים לח וגשום שגרם לשגשוג של יערות.

מקור השם מיוונית עתיקה: "παλαιός" (פלאיוס) - "עתיק יותר" ו-"καινός" (קאינוס) - "חדש" בהתייחס לבעלי החיים שהופיעו בתקופה זו.

## ראו גם

* לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **פלאוקן** בוויקישיתוף
* science/late-Paleocene-Epoch פלאוקן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |
| --- |
| קנוזואיקון |
| פלאוגן | נאוגן | רביעון |
| פלאוקן | אאוקן | אוליגוקן | מיוקן | פליוקן | פלייסטוקן | הולוקן |

 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# אוליגוקן

היונק דמוי-הקרנף הנכחד מטמינודון (Metamynodon)
**אוליגוקן** היא התקופה הגאולוגית האחרונה בפלאוגן שבעידן הקנוזואיקון. משך תקופתה 12 מיליוני שנים, מלפני 33.9 מיליוני שנים עד לפני 23.03 מיליוני שנים.

השם הוטבע על ידי היינריך ארנסט בייריך, ד"ר לפלאונטולוגיה באוניברסיטת ברלין, בשנת 1854. מקור השם מיוונית עתיקה: *ὀλίγος* - מעט*,* καινός - חדש.

האוליגוקן נחשבת תקופת זמן חשובה בקשר בין העולם הקדום והטרופי של תקופת אאוקן לבין המערכת האקולוגית המודרנית יותר של המיוקן. בתקופה זו גדל שטח העשב על חשבון היערות הטרופיים, שמעתה שטחם הצטמצם לאזור קו המשווה.

תחילת האוליגוקן מסומן באירוע הכחדה המונית, המכונה *Grande Coupure* (מצרפתית: "השבר הגדול"), אם כי הכחדה זו קטנה משמעותית מאירועי הכחדה גדולים בהרבה (כמו הכחדת פרם-טריאס ואחרות). בהכחדה זו נפגעו בעיקר בעלי-חיים ימיים (כמו משפחת הלווייתנים הקדומים). סיום האוליגוקן והמעבר למיוקן אינו מוגדר בצורה חד-משמעית, אך בכללות הוא מעבר מתקופת האוליגוקן החמה למיוקן הקרה יותר.

האוליגוקן עצמו מחולק לשני גילים: צ'אטיאן ורופליאן.

בישראל קיימים מספר אתרים ובהם סלעים מתקופת האוליגוקן: שמורת מצליח ליד מושב מצליח, נחל שחם מערבית לצומת חולדה (מדרום לכביש 411), ובאזור מושב לכיש.

## ראו גם

* לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

* אוליגוקן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים

|  |
| --- |
| קנוזואיקון |
| פלאוגן | נאוגן | רביעון |
| פלאוקן | אאוקן | אוליגוקן | מיוקן | פליוקן | פלייסטוקן | הולוקן |

 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# מיוקן

דיורמה של חיות מהמיוקן, ביניהם נראים הדיאודון, המורופוס, הסטנומילוס והפרומריכוכרוס.
**מיוקן** (אנגלית: **Miocene**) היא התקופה הקדומה בנאוגן שבעידן הקנוזואיקון. משכה 18 מיליוני שנים, מ-23 מיליוני שנים לפני זמננו ועד לפני 5.3 מיליוני שנים. היא מחולקת לשישה גילים (תתי-יחידות זמן של תקופה):

1. אקוויטניאן (Aquitanian)
2. בורדיגליאן (Burdigalian)
3. לנגיאן (Langhian)
4. סרבליאן (Serravallian)
5. טורטוניאן (Tortonian)
6. מסיניאן (Messinian)

בסוף תקופת המיוקן, התרחש האירוע המסיני שבמהלכו התייבש הים התיכון כמעט לחלוטין כתוצאה מסגירת מצר גיברלטר לזרימת מים מהאוקיינוס.

באמצע תקופה זו הופיעו ההומינידיים הראשונים. גם הסוסים ורוב מכפילי הפרסה התפתחו וגדלו לאורך התקופה.

## ראו גם

* לוח הזמנים הגאולוגי
* שיבוש המיוקן התיכון

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **מיוקן** בוויקישיתוף
* מיוקן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* פליאונטולוגיה - מיוקן, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים

|  |
| --- |
| קנוזואיקון |
| פלאוגן | נאוגן | רביעון |
| פלאוקן | אאוקן | אוליגוקן | מיוקן | פליוקן | פלייסטוקן | הולוקן |

 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פליוקן

הג'וספורטיגסי היה גדול המכרסמים מעולם והוא הגיע למשקל של יותר מטון.
**פליוקן** (**Pliocene**) היא תקופה בנאוגן מעידן הקנוזואיקון. משך תקופתה 3.75 מיליוני שנים, מלפני 5.5 מיליוני שנים ועד לפני 2.5 מיליוני שנים. עם זאת זהו טווח נזיל יחסית, מאחר שהסלעים בהם מגדירים את התקופה פחות בולטים. הצורה העיקרית של החישוב היא במעבר מהמיוקן הנחשב לחמים יחסית לפליסטוקן הקריר יותר, בו הופיע עידן הקרח.

האקלים של הפליוקן הפך לקר ועונתי יותר מאשר במיוקן ואזורי יערות הפכו לערבות עשב או לטונדרה. גם המדבריות גדלו יותר בתקופה זו, בה יבשות רבות וזרמים ימיים שינו ממסלולם.

בתקופה זו התפתחו מיני ההומינידים ובראשם האוסטרלופיתקוס וכן מיני בעלי חיים גדולים שהופיעו גם במשך הפליסטוקן. באמריקה התרחשה אז ההחלפה האמריקאית הגדולה. דבר זה הכחיד או גרם לשגשוגם של מינים רבים בשתי האמריקות.

## ראו גם

* לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

* science/early-Pliocene-Epoch, science/late-Pliocene-Epoch פליוקן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* פליאונטולוגיה - פליוקן, דף שער בספרייה הלאומית

|  |
| --- |
| קנוזואיקון |
| פלאוגן | נאוגן | רביעון |
| פלאוקן | אאוקן | אוליגוקן | מיוקן | פליוקן | פלייסטוקן | הולוקן |

 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# פלייסטוקן

נוף מהפלייסטוקן של אמריקה הדרומית: עצלן הקרקע הענק מגתריום ולידו שני גליפטודונים. ברקע דואה העוף הקדום ארגנטוויס
נוף מעידן הקרח של ספרד. באיור נראות ממותות צועדות, ולצידן קרנף צמרירי, אריות מערה טורפים אייל צפון ועדר של סוסי בר.
**פלייסטוקן** (**Pleistocene**; סימן: Ps, בעברית רווח השם גם בכתיב **פְּלֵיסְטוֹקֵן**) היא תקופה בתור הרביעון שבעידן הקנוזואיקון, אשר החלה לפני כ-2.588 מיליוני שנה ונמשכה עד לפני 11,700 שנה עם סיום תקופת הקרח האחרונה.

את המונח טבע צ'ארלס לייל ב-1819, בהציגו שכבה בסיציליה שיותר מ-70 אחוז מן המינים של מאובני הפאונה שלה עדיין קיימים, ובכך הפריד אותה מהפליוקן. משמעות השם ביוונית – "חדש יותר" (בהתייחסו לפליוקן, שמשמעותו "חדש"). משם זה נגזר עידן ה"הולוקן", שמשמעותו "חדש לחלוטין".

הגדרת המונח השתנתה ב-2009, להגדרה המקובלת כיום. עד אז המונח התייחס לתקופה שבין 1.806 מיליון שנים קודם זמננו עד ל-11,700 שנים קודם זמננו. לכן, בפרסומים קודם לכן, ייתכן שישתמשו במונח לתיאור תקופה זו.

בתקופה זו התרחשה מרבית אבולוציית האדם, כשבתחילתה הפרנתרופוס עדיין התהלך על פני האדמה, ובסיומה האדם המודרני כבר היה נפוץ בכל היבשות. כבר בתקופה זו הייתה לאדם השפעה בולטת על סביבתו, באופן שהשפיע על מינים רבים.

בתקופה זו היו מגוון של יצורים גדולים מאוד (מגה-פאונה) ביניהם: ממותה, מסטודון, דיפרוטודון, סמילודון, גליפטודון, שור הבר, גיגנטופיתקוס, קרנף צמרי, עצלני קרקע כמו מגתריום, ג'ירפיים גדולים כמו שיוותריום, אייל אירי, דוב המערות, דוב קצר-פנים, זאב בלהות, גומפותריום, עופות כמו מואה, אפיאורניס, עיט האסטי ואף כמה זוחלים כמה מגלניה, קווינקנה ומיאולניה.

## ראו גם

* לוח הזמנים הגאולוגי
* מגה-פאונה של הפלייסטוקן

## קישורים חיצוניים

* תור הפלייסטוקן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* פליאונטולוגיה - פלייסטוקן, דף שער בספרייה הלאומית

## הערות שוליים

|  |
| --- |
| קנוזואיקון |
| פלאוגן | נאוגן | רביעון |
| פלאוקן | אאוקן | אוליגוקן | מיוקן | פליוקן | פלייסטוקן | הולוקן |

 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# בעלי ארבע רגליים

| בעלי ארבע רגליים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| תת־מערכה: | בעלי גולגולת |
| על־מחלקה: | **בעלי ארבע רגליים** |
| קבוצה: | בעלי חוליות |
| קבוצה: | חולייתנים לסתניים |
| קבוצה: | **בעלי ארבע רגליים** |
| שם מדעי |
|  Tetrapoda ‏יקל, 1909 |
|  |

**בעלי ארבע רגליים** (שם מדעי: Tetrapoda) היא קבוצת בעלי חוליות שהתפתחה מדגים ממחלקת בעלי סנפירים בשרניים וכוללת את החולייתנים היבשתיים ובעלי ארבע רגליים. עם זאת מספר מינים חזרו לים (כמו הלווייתנים או זוחלים ימיים קדומים), עוד אחרים כמו הנחשים ומספר לטאות ודו-חיים, איבדו את רגליהם. חיות אחרות כמו העופות, העטלפים והפטרוזאורים המירו את גפיהם הקדמיות לכנפיים שכמעט אינן משמשות להליכה.

ישנן שתי קבוצות עיקריות של בעלי ארבע רגליים:

* מחלקת דו-חיים
* קבוצת בעלי שפיר עוברי

בעלי ארבע רגליים מאופיינים בגפיים במקום סנפירים. בעלי החיים מהמינים בקבוצה זו הם בעלי גפה שרירית בה העצמות (בין היתר אצבעות כף היד וכף הרגל) והמפרקים ברורים.

## אבולוציה משוערת של בעלי ארבע רגליים

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בעלי עצם |

|  |  |
| --- | --- |
| מקריני סנפיר |  |
|  |
| בעלי סנפירים בשרניים |

|  |  |
| --- | --- |
| Crossopterygii |
(Actinistia) מצוייצי סנפיר  |
|  |
| ריפידיסטים (Rhipidistia) |

|  |  |
| --- | --- |
| Dipnomorpha |
דגי ריאות  |
|  |
| דמויי בעלי ארבע גפיים (Tetrapodomorpha) |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
†דגים דמויי בעלי ארבע גפיים |
|  |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  | **בעלי ארבע רגליים**  |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

* **בעלי ארבע רגליים** (Tetrapoda)
	+ מחלקת דו-חיים (Amphibia)
		- תת-מחלקת דו-חיים קיימים (Lissamphibia)
	+ קבוצת דמויי זוחלים (Reptilomorpha) - נכחדה
		- קוטילוזאוריה (Cotylosauria) - נכחדה
			* קבוצת בעלי שפיר עוברי (Amniota) - בהם מיני הזוחלים, העופות והיונקים המודרניים וכן מספר קבוצות נכחדות.

מוצאה של הקבוצה מדמויי בעלי ארבע גפיים. הנציגים הראשונים של קבוצה זו היו גדולים יחסית (אורך גוף 1-2.5 מ'). שרידי השלד הקדום ביותר שהתגלה מתוארך לדבון השלישי בגרינלנד ממצאים דומים המתוארכים לדבון הראשון והשני נמצאו באוסטרליה אך בהן לא היו האצבעות ברורות ועל כן מסווגים כשייכים לבעלי סנפירים בשרניים.

## גלריה

* Rana clamitans
* חרדון אדום ראש
* צב ביצות אירופי
* תוכי נזירי
* חוברת קורי
* סוריקטה
* קיאנג

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **בעלי ארבע רגליים** בוויקישיתוף

* בעלי ארבע רגליים, באתר ITIS (באנגלית)
* בעלי ארבע רגליים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* בעלי ארבע רגליים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* בעלי ארבע רגליים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* בעלי ארבע רגליים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# שלייניים

| שיליניים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| תת־מערכה: | בעלי גולגולת |
| קבוצה: | בעלי חוליות |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| אינפרא־מחלקה: | **שיליניים** |
| שם מדעי |
|  Placentalia ‏אוון, 1837 |
|  |

**שִׁלְיָנִיִּים** (שם מדעי: Placentalia; ידוע גם בשם **יוֹנְקֵי שִׁלְיָה**) היא אינפרא-מחלקה במחלקת היונקים, שבה העובר הוא בעל שליה מפותחת, שדרכה מתאפשר חילוף חומרים עם אימו. זוהי הנפוצה שבקבוצות היונקים כיום והקבוצה היחידה ששרדה מהאאותריה.

יונקי השליה כוללים את מרבית מיני היונקים המוכרים בימינו, פרט ליונקי הכיס וליונקים מטילי ביצים. במחקר הפילוגנטי המקיף ביותר שבוצע על השלייניים נמצא כי האב הקדום ביותר של השלייניים והפיצול לדלשינאים ואפיטריה  (קבוצת שאר השלייניים הכוללת גם את האדם) התרחשו לאחר הכחדת קרטיקון-פלאוגן (כלומר תקופת המעבר מתור הקרטיקון לתקופת הפלאוגן) כלומר לאחר הכחדת הדינוזאורים (65 למ"ש).

## מיון טקסונומי

ישנן סדרות נוספות רבות של שלייניים שנכחדו, כדוגמת המזוניכידים.

* אינפרא-מחלקה **שלייניים** (Placentalia)
	+ על-סדרת: דלשינאים (Xenarthra): שלייניים ממוצא דרום-אמריקאי
		- סדרה: פילוסאים (Pilosa): דובי נמלים ועצלנאים.
		- סדרה: ארמדילאים (Cingulata): משפחת ארמדיליים ומספר משפחות נכחדות.
	+ על-סדרת: אפרותריה (Afrotheria): שלייניים ממוצא אפריקאי
		- סדרה: שנבובאים (Tubulidentata)
		- סדרה: טנרקאים (Afrosoricida)
		- סדרה: חדפי פיל (Macroscelidea)
		- סדרה: בעלי חדק (Proboscidea)
		- סדרה: שפנאים (Hyracoidea)
		- סדרה: תחשאים (Sirenia)
	+ על-סדרת: אאוארכונטוגליריים (Euarchontoglires)
		- סדרה: חדפי עצים (Scandentia)
		- סדרה: פרימטים (Primates)
		- סדרה: גלשנאים (Dermoptera)
		- סדרה: מכרסמים (Rodentia)
		- סדרה: ארנבאים (Lagomorpha)
	+ על-סדרת: לאורסיאתריה (Laurasiatheria): שלייניים ממוצא לאוראסייתי
		- סדרה: עטלפים (Chiroptera)
		- סדרה: לווייתנאים (Cetacea)
		- סדרה: מפריטי פרסה (Perissodactyla)
		- סדרה: מכפילי פרסה (Artiodactyla)
		- סדרה: אוכלי חרקים (Soricomorpha)
		- סדרה: טורפים (Carnivora)
		- סדרה: פנגולינאים (Pholidota)
	+ על סדרה: מרידיונגולטיים (Meridiungulata): קבוצת שלייניים דרום אמריקאים נכחדים. ייתכן ששייכת ללאורסיאתריה.
		- סדרה: נוטונגולאטויים (Notoungulata)
		- סדרה: ליטופטרנה (Litopterna)
		- סדרה: אסטרפותרים (Astrapotheria)
		- סדרה: פירותראים (Pyrotheria)
		- סדרה: קסנונולטיים (Xenungulata)

## גלריה

* דוב נמלים בינוני
* ארמדיל שעיר צווחני
* שנבוב
* שפן סלעים
* טנרק שפלה מפוספס
* פיל סוואנה אפריקני
* תחש נהרות קריבי
* ארכף אדום-ראש
* קוף סנאי
* טופיה צפונית
* גלשן מלאי
* סוסליק יפה סטורטוס
* ארנבת הקוטב
* Blarina carolinensis
* Cynopterus sphinx
* זברה מצויה
* יחמור אירופי
* זאב אפור
* דולפין מצוי
* פנגולין הודי

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **שלייניים** בוויקישיתוף

* שלייניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* שלייניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים