Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# ממלכה (טקסונומיה)

|  |
| --- |
| **דרגה טקסונומית (טקסונומיה)** |
| דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע. בכתב מודגש: דרגות ראשיות. ברגיל: דרגות משניות. |
| * על־ממלכה
* **ממלכה תת־ממלכה
* על־מערכה
* **מערכה תת־מערכה
* על־מחלקה
* **מחלקה תת־מחלקה
* אינפרא־מחלקה
* על־סדרה
* **סדרה תת־סדרה
* אינפרא־סדרה
* על־משפחה
* **משפחה תת־משפחה
* שבט
* תת־שבט
* **סוג תת־סוג
* סקציה
* **מין תת־מין
* זן/גזע
 |

**ממלכה** היא הרמה השנייה הגבוהה ביותר במבנה ההירארכי של מיון עולם הטבע (טקסונומיה).

## מיון ליניאוס

המיון המדעי-הראשון שנקט גישה מדעית ושיטתית למיון היצורים החיים נעשה על ידי לינאוס, מדען שוודי בן המאה ה-18.

בהצעתו הראשונית (במאה ה-18) של המדען השוודי קארולוס ליניאוס (קארל פון לינה) למיון עולם הטבע נכללו שתי ממלכות:

* **צמחים**. ממלכת הצמחים כללה גם אצות וחיידקים.
* **בעלי חיים**. ממלכת בעלי החיים כללה גם חד תאיים כפרוטוזואה.

עם הזמן התגלו יצורים[דרושה הבהרה] שאותם לא ניתן היה לשייך לאף אחת משתי ממלכות הללו, ונוצר הצורך להוסיף ממלכות נוספות.

## מיון אמצע המאה ה-20

בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 היה מקובל למיין את היצורים בעולם הטבע לחמש ממלכות:

* **מונרה** (Monera) שכללה חיידקים וכחוליות.
* **פרוטיסטה** (Protista) שכללה חד תאיים כפרוטוזואה.
* **פטריות** (Fungi).
* **צמחים** (Plantae) שכללה גם כמה קבוצות של אצות.
* **בעלי חיים** (Animalia).

בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 שונה המיון ומרבית האצות הועברו לממלכת הפרוטיסטה. המיון לחמש ממלכות נותר כקודם.

## מיון עדכני

שיטת המיון של ליניאוס מבוססת על דמיון בתכונות היצורים ובמראם. כיום, עם התפתחות הביולוגיה, הפכה שיטה זו למיושנת. שיטות מיון חדשות שהוצעו, מבוססות בעיקר על דמיון גנטי. כתוצאה מכך, קבוצות רבות של יצורים שנחשבו כיחידות עקביות, אינן עוד כאלה.

שיטות המיון המודרניות מחלקות את היצורים לשלוש על־ממלכות:

* **חיידקים** (Bacteria). יצורים חסרי גרעין-תא. שייכים לממלכת הפרוקריוטה
* **ארכאונים** (Archaea). יצורים חסרי גרעין-תא, שייכים לממלכת הפרוקריוטה
* **איקריוטיים** (Eukaryota). יצורים בעלי גרעין-תא.

האיקריוטיים ממוינים לחמש ממלכות:

* **ממלכת חד-תאיים (Protozoa) **ממלכת בעלי חיים** (Metazoa)
* **ממלכת הצומח** (Viridiplantae)
* **ממלכת הפטריות** (Fungi)
* **ממלכת האצות (Chromista)**

עם זאת, עד עתה לא הצליחה אף שיטה למלא את המקום של שיטת המיון של ליניאוס הנפוץ והביולוגים עדיין משתמשים בה רבות.
# תת-מערכה

|  |
| --- |
| **דרגה טקסונומית (טקסונומיה)** |
| דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע. בכתב מודגש: דרגות ראשיות. ברגיל: דרגות משניות. |
| * על־ממלכה
* **ממלכה תת־ממלכה
* על־מערכה
* **מערכה תת־מערכה
* על־מחלקה
* **מחלקה תת־מחלקה
* אינפרא־מחלקה
* על־סדרה
* **סדרה תת־סדרה
* אינפרא־סדרה
* על־משפחה
* **משפחה תת־משפחה
* שבט
* תת־שבט
* **סוג תת־סוג
* סקציה
* **מין תת־מין
* זן/גזע
 |

**תת-מערכה** (בלטינית: subphylum, ברבים: subphyla) בנומנקלטורה זואולוגית היא דרגה טקסונומית מתחת למערכה.

דרגה טקסונומית זו בזואולוגיה מקבילה לדרגה הטקסונומית "subdivision" בנומנקלטורה של פטריות ושל צמחים.

## היררכיה טקסונומית

כאשר יש צורך בכך ניתן לפצל את תת-המערכה לאינפרא-מערכות, כך שההיררכיה נראית כך:

* מערכה (phylum)
	+ תת-מערכה (subphylum)
		- אינפרא-מערכה (infraphylum)
		- על מחלקה (superclasses)

## דוגמאות

רק כמה מן המערכות של עולם החי נחלקות לתת-מערכות:

* מערכת פרוקי-רגליים: נחלקות לתת-מערכות Trilobitomorpha, בעלי כליצרות (Chelicerata), מרבי-רגל (Myriapoda), שש-רגלים (Hexapoda) וסרטנאים (Crustacea).
* מערכת הברכיופודים: נחלקות לתת-מערכות Linguliformea,‏ Craniformea ו-Rhynchonelliformea.
* מערכת המיתרניים: נחלקות למיתרני זנב (Tunicata),‏ Cephalochordata והתת-מערכה הגדולה ביותר – בעלי חוליות (Vertebrata).

דוגמאות לאינפרא-מערכה (infraphyla): ריריות (Mycetozoa) וחולייתנים לסתניים (Gnathostomata).
# מחלקה (טקסונומיה)

|  |
| --- |
| **דרגה טקסונומית (טקסונומיה)** |
| דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע. בכתב מודגש: דרגות ראשיות. ברגיל: דרגות משניות. |
| * על־ממלכה
* **ממלכה תת־ממלכה
* על־מערכה
* **מערכה תת־מערכה
* על־מחלקה
* **מחלקה תת־מחלקה
* אינפרא־מחלקה
* על־סדרה
* **סדרה תת־סדרה
* אינפרא־סדרה
* על־משפחה
* **משפחה תת־משפחה
* שבט
* תת־שבט
* **סוג תת־סוג
* סקציה
* **מין תת־מין
* זן/גזע
 |

לחצו כדי להקטין חזרה

לחצו להגדלה

---

דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע. לחץ על הדרגות השונות על מנת להגיע לערכים המורחבים עליהם.

**מחלקה** היא אחת הרמות במיון עולם הטבע; היא נמצאת מעל לסדרה ומתחת למערכה: כל מערכה כוללת כמה מחלקות, וכל מחלקה כוללת כמה סדרות.

כמה מחלקות עשויות להיות מקובצות ב**על־מחלקה**. מחלקה עשויה להיות מחולקת ל**תת־מחלקות**, המחולקות לכמה **אינפרא־מחלקות**, בכל אחת כמה סדרות.

לעיתים מחלקות מכילות אלפי מינים, כמו במיון החרקים, למשל, ולעיתים מינים בודדים בלבד. המחלקות הידועות ביותר לרוב האנשים הן אלו השייכות למערכת המיתרניים: מחלקת העופות, מחלקת הזוחלים, מחלקת הדו-חיים, שלוש מחלקות הדגים ומחלקת היונקים, אליה משתייך האדם.

### מינים שונים מכמה מחלקות

* תאו מים – יונקים
* אווז הצפון – עופות
* קיימן ממושקף – זוחלים
* אילנית אוסטרלית לבנה – דו-חיים
* דג שמש – מקריני סנפיר
* מושית השבע – חרקים
* צמד הים – צמדים
* זנבתן מנומר – דגי סחוס
* לטימריה – בעלי סנפירים בשרניים
* רבנדל ארסי – נדלים
* רבגף חום – רבי-הרגליים
# תריה

| תריה |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| תת־מחלקה: | **תריה** |
| שם מדעי |
|  Theria ‏Parker & Haswell, 1897 |
|  |

**תריה** (שם מדעי: theria; פירוש השם הוא: "חיות/בהמות") היא תת-מחלקה גדולה ממחלקת היונקים הכוללת את כמעט כל היונקים, למעט בני הקבוצה קדם-יונקים. מיני קבוצה זו משתייכים לשתי קבוצות נפרדות: מטאתריה ממנה התפתחו הכיסאים האמיתיים ויונקים דומים ואאותריה, ממנה התפתחו יונקי השליה ויונקים דומים.

בני קבוצה זו אינם מטילים ביצים אלא מגדלים עובר בבטנם, אשר יוצא לאוויר העולם לאחר התפתחות ברחם או במבנה דמוי רחם. אצל יונקי הכיס העובר מגיח בקטנותו לעבר כיס בקצה הבטן של אמו ושם ממשיך להתפתח. אצל יונקי השליה כל התהליך קורה בתוך בטן האם עד ללידה של צאצא מפותח. כל המינים מניקים את צאצאיהם בחלב אם.

מאפיינים נוספים הם מבנה שיניהם המורכב ביחס לשאר היונקים וכן מבנה אוזניים מפותחות ובולטות. גופם מכוסה שיער או פרווה והם בעלי דם חם.

## מיון טקסונומי

* קבוצה מטאתריה (Metatheria)
	+ סדרה Deltatheroida - נכחדה
	+ קבוצה Marsupialiformes
		- סדרה ספרסודונטה (Sparassodonta) - נכחדה
		- סדרה Asiadelphia
		- קבוצה Archimetatheria
		- סדרה Polydolopimorphia
		- אינפרא-מחלקה יונקי כיס (Marsupialia)
			* על-סדרה חיות כיס אמריקניות (Ameridelphia)
			* על-סדרה חיות כיס אוסטרליות (Australidelphia)
* קבוצה אאותריה (Eutheria)
	+ סדרה לפטידקטידה (Leptictida) - נכחדה. בה הלפטיקטידיום
	+ סדרה Asioryctitheria - נכחדה
	+ סדרה כימולסטיים (Cimolesta) - נכחדה
	+ אינפרא-מחלקה שיליניים (Placentalia)
		- קבוצה: אטלנטוגנטה (Atlantogenata)
			* על-סדרה: דלשינאים (Xenarthra): שיליניים ממוצא נאוטרופי
			* על-סדרה: אפרותריה (Afrotheria): שיליניים ממוצא אפרוטרופי
		- קבוצה: בוראואאותריה (Boreoeutheria)
			* על-סדרה: אאוארכונטוגליריים (Euarchontoglires)
			* על-סדרה: לאוראסייתריה (Laurasiatheria): שיליניים ממוצא לאוראסייתי

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **תריה** בוויקישיתוף

* תריה, באתר ITIS (באנגלית)
* תריה, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* תריה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* תריה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
# אאותריה

| אאותריה |
| --- |
|
 זלמבדלסטס |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| קבוצה: | **אאותריה** |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| שם מדעי |
|  Eutheria ‏האקסלי, 1880 |
|  |

**אאותריה** (שם מדעי: Eutheria) היא קבוצה גדולה ממחלקת היונקים הכוללים כיום רק את השלייניים. משמעות שמם מיוונית הוא: "חיות ישרות" או "חיות אמיתיות", עקב המכלול הרב שלהם ביונקים כיום. הם קרובים לקבוצת המטאתריה, ממנה התפתחו יונקי הכיס מתוך הקבוצה תריה והופרדו ממנה החל מסוף היורה או מתחילת הקרטיקון לפני 161 מיליון שנה או 125 מיליון שנה. הראשון מבני הקבוצה היה ככל הנראה הסוג ג'ורמאיה (Juramaia) מסין. הם נפוצו לאורך כל היבשות והם היונקים היחידים החיים באירופה, אפריקה ומרבית אסיה. באמריקה הצפונית הם חיים לצד המין אופוסום וירג'יניה.

בני קבוצה זו הם בעלי מספר תכונות מאפיינות כדוגמת חוסר העצם האפיפובית ליד האגן (מה שאפשר לנקבות להרחיב את בטנם בהריון), מבנה הקרסוליים, מבנה הלסתות ובעיקר הרחם והשלייה שפיתחו הנקבות כדי להכיל את העובר בבטנם עד שהוא מוכן לצאת לעולם. דבר זה עוזר ליונקים אלה להרות לזמן ארוך יותר וכך למנוע מצאצאם להיטרף או להיפגע בדרך אחרת כאשר הוא עדין ביותר. עם זאת הדבר גורם לקשיים עבור הנקבות היולדות.

מינים אלה שרדו החל מהתפתחותם לאורך הקרטיקון ועד הכחדת הקרטיקון ועד הפלאוגן והאאוקן. לאחר מכן החלו להיעלם כשקבוצה אחת הצליחה לשרוד עד היום - השלייניים.

## מיון טקסונומי

* סוג ללא מקור Acristatherium - נכחד
* סוג Bobolestes - נכחד
* סוג Montanalestes - נכחד
* סוג Murtoilestes - נכחד
* סוג Prokennalestes? - נכחד
* סוג Protungulatum - נכחד
* סוג Deltatherium - נכחד
* סוג Endotherium - נכחד
* סוג יורמאיה (Juramaia) - נכחד
* משפחה Adapisoriculidae - נכחדה
* משפחה Zalambdalestidae - נכחדה. בה הזלמבדלסטס
* משפחה Zhelestidae - נכחדה
* משפחה Didymoconidae - נכחדה
* סדרה לפטידקטידה (Leptictida) - נכחדה. בה הלפטיקטידיום
* סדרה Asioryctitheria - נכחדה
* סדרה כימולסטיים (Cimolesta) - נכחדה
* אינפרא-מחלקה שיליניים (Placentalia)
	+ קבוצה: אטלנטוגנטה (Atlantogenata)
		- על-סדרה: דלשינאים (Xenarthra): שיליניים ממוצא נאוטרופי
		- על-סדרה: אפרותריה (Afrotheria): שיליניים ממוצא אפרוטרופי
	+ קבוצה: בוראואאותריה (Boreoeutheria)
		- על-סדרה: אאוארכונטוגליריים (Euarchontoglires)
		- על-סדרה: לאוראסייתריה (Laurasiatheria): שיליניים ממוצא לאוראסייתי

## גלריה

* ג'ורמאיה (Juramaia)
* מאובן לפטיקטידיום
* טיטאנואידס
* תחש נהרות קריבי
* ארמדיל טאטו
* ארנבון מצוי
* שימפנזה מצוי
* ברדלס
* אייל צפון
* קטלן

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אאותריה** בוויקישיתוף

* אאותריה, באתר ITIS (באנגלית)
* אאותריה, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* אאותריה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* אאותריה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
# משפחה (טקסונומיה)

|  |
| --- |
| **דרגה טקסונומית (טקסונומיה)** |
| דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע. בכתב מודגש: דרגות ראשיות. ברגיל: דרגות משניות. |
| * על־ממלכה
* **ממלכה תת־ממלכה
* על־מערכה
* **מערכה תת־מערכה
* על־מחלקה
* **מחלקה תת־מחלקה
* אינפרא־מחלקה
* על־סדרה
* **סדרה תת־סדרה
* אינפרא־סדרה
* על־משפחה
* **משפחה תת־משפחה
* שבט
* תת־שבט
* **סוג תת־סוג
* סקציה
* **מין תת־מין
* זן/גזע
 |

לחצו כדי להקטין חזרה

לחצו להגדלה

---

דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע. לחץ על הדרגות השונות על מנת להגיע לערכים המורחבים עליהם.

**משפחה** (בלטינית: **familia**) היא אחת הקבוצות הטקסונומיות הבסיסיות במיון עולם הטבע. לעיתים באות לידי שימוש גם קבוצות משנה: **על־משפחה** ו**תת־משפחה**.

בהיררכיה של מיון עולם הטבע, נמצאת המשפחה מתחת לסדרה, ומעל הסוג.

## תצורתם של שמות משפחות

בעברית נהוג ששמה של המשפחה תבוא בסיומת **־ִיִּים** כגון במשפחות חתוליים, דוביים ושושניים. לתת־משפחות, נהוג השימוש בסיומת **־ִים** כגון יעלים, ערפדים. לעיתים בוועדה למונחי זואולוגיה נוהגים לתת צירוף של 'משפחת + שם מיודע' ('משפחת אוזן־הים').

שמה המדעי הלטיני של המשפחה, נקבע בהתאם לכללים המקובלים בקהילות הזואולוגים והבוטניקאים. בזואולוגיה, נוצר שם המשפחה משם הסוג האופייני, בתוספת הסיומת idae. בבוטניקה, נוצר שם המשפחה משם הסוג האופייני בתוספת aceae.

לדוגמה, בזואולוגיה, שם המשפחה Canidae (כלביים) נוצר על ידי תחילת שמו – Can מן הסוג *Canis* (כלב) והסיומת idae. בבוטניקה, שם המשפחה Liliaceae (שושניים) נוצר על ידי תחילת שמו – Lili מן הסוג *Lilium* (שושן) והסיומת aceae.

## ההיסטוריה של המונח

השימוש בביטוי 'משפחה' לציון קבוצה טקסונומית הנמצאת בין סדרה לסוג, נקבע רק בתחילת המאה ה־20.

לראשונה השתמש הבוטניקאי הצרפתי פייר מַניוֹל  במונח משפחה (famille בצרפתית) לציון קבוצה בשנת 1689.
אחריו נעשה השימוש במילה לציון קבוצות שונות. קארולוס ליניאוס בחיבורו Philosophia botanica בשנת 1751 כינה קבוצות גדולות בשם 'משפחה', להן הוא שייך צמחים שונים כדי לדון ביתר נוחות במורפולוגיה שלהם, אך לא השתמש בשם זה לצורך המיון שלו. רק במחצית השנייה של המאה ה־18 החלו להשתמש בביטוי משפחה לציון קבוצה בוטנית מוגדרת. זה נעשה כתרגום למילה הלטינית Ordo (כיום סדרה). השימוש בשיטה זו נפסק עם כניסת המוסכמות הבינלאומיות למיון עולם הטבע בשנת 1906. בזואולוגיה, נעשה שימוש במונח במשמעותו העדכנית כבר על ידי פייר אנדרה לטרייל בשנת 1796, והוא נכנס לשימוש קבוע במהלך המאה ה־19.

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| לילית אפורה וינשוף שדות, שני מינים ממשפחת הינשופיים. |

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **משפחה** בוויקישיתוף
## הערות שוליים
# דמויי עכבר

| דמויי עכבר |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | **דמויי עכבר** |
| שם מדעי |
|  Myomorpha ‏ברנדט, 1855 |
|  |

עכבר מקפץ (מסוג *Napaeozapus*).
**דמויי עכבר** או **עַכְבָּרִים** (שם מדעי: Myomorpha) הם תת-הסדרה הגדולה בסדרת המכרסמים המכילה 1,137 מינים שונים. בקבוצה זו מינים רבים ושונים: עכברים וחולדות, נברנים, חולדים וירבועים. המשותף להם הוא גופם הקטן, שיניהם המופנות קדימה ומנהגם לאכול מזון הן מהחי והן מהצומח, בדרך כלל מזרעים שונים. הם נפוצים ברחבי כל העולם והיונקים השכיחים בעולם כולו וגם בעלי כמות המינים הרבים ביותר.

## מיון

* על-משפחת Dipodoidea
	+ משפחה ירבועיים (Dipodidae)
* על-משפחת עכברים (Muroidea)
	+ משפחת עכבריים (Muridae) - המשפחה הגדולה ביותר במחלקת היונקים
	+ משפחת אוגריים (Cricetidae)
	+ משפחת נסומיים (Nesomyidae)
	+ משפחת עכברים אוגריים (Calomyscidae)
	+ משפחת חולדיים (Spalacidae)
	+ משפחת נמנמנים אוריינטלים (Platacanthomyidae)

בעבר נמנו גם המשפחות ירבועניים, חולדי השק ונמנמניים בתת-סדרה זו.

## קישורים חיצוניים

* דמויי עכבר, באתר ITIS (באנגלית)
* דמויי עכבר, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* דמויי עכבר, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* דמויי עכבר, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)

## הערות שוליים
# עכבריים

| עכבריים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי עכבר |
| על־משפחה: | עכברים |
| משפחה: | **עכבריים** |
| שם מדעי |
|  Muridae ‏יליגר, 1811 |
|  |

גרביל מידי.
**עכבריים** (שם מדעי: Muridae) היא משפחה בסדרת המכרסמים המכילה כ-260 סוגים וכ-650 מינים.

המינים במשפחה זו קטנים עד בינוניים. המין הקטן ביותר הוא עכברון אפריקני (*Mus minutoides*), שאורך גופו (ללא זנב) 4.5-8 ס"מ ומשקלו 5–6 גרם, והוא גם המכרסם הקטן ביותר. המין הגדול ביותר הוא חולדת ענן חיוורת (*Phloeomys cumingi*), המגיעה לאורך של 48 ס"מ.

חברי המשפחה נפוצים בכל היבשות פרט לאנטארקטיקה וברוב האיים באוקיינוסים, וכמעט בכל אקלים - מטונדרה ועד אקלים טרופי.

רוב בני משפחת העכבריים נמצאים בתחתית שרשרת המזון, ניזונים על צומח ומשמשים כמזון לסוגים רבים של יונקים, עופות וזוחלים. בהתאם לכך, העכבריים מתרבים בצורה מהירה מאוד - ההריון קצר (לרוב פחות מחודש), וגודל השגר מגיע עד ל-12 ולדות גדולים.

## תת-משפחות

* קוצניים (*Deomyinae*) - בה 4 סוגים.
* גרביליים (*Gerbillinae*) - בה 16 סוגים.
* עכברי טוגו (*Leimacomyinae*) בה סוג ומין יחיד עכבר טוגו (Leimacomys buettneri).
* עכברים (*Murinae*) - בה 129 סוגים.

ייתכן שגם חולדת הרעמה משתייכת לכאן, אך מקובל יותר לשייך אותה למשפחת האוגריים.

## עכבריים והאדם

מחד גיסא בני משפחת העכבריים גורמים נזק אדיר לבני האדם. הנזקים שלהם לחקלאות נאמדים במיליארדי דולרים בשנה, הן לשדות והן למזון מאוחסן. מינים רבים משמשים כמפיצי מחלות, ביניהן כאלה שגרמו למגפות (כמו הדבר). מאידך גיסא, חלק מהמינים משמשים בהדברה ביולוגית של חרקים, אחרים משמשים כמזון ומינים נוספים משמשים כחיות מעבדה חשובות.

## לקריאה נוספת

* **האנציקלופדיה לבעלי חיים** - יונקים. הוצאת טבע הדברים
* Myers, P. 2001. "Muridae" (On-line), Animal Diversity Web. Accessed July 09, 2005 at

## קישורים חיצוניים

* עכבריים, באתר ITIS (באנגלית)
* עכבריים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* עכבריים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* עכבריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* עכבריים, באתר GBIF (באנגלית)
* עכבריים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
# תת-משפחה

בטקסונומיה, **תת-משפחה** (בלטינית: **subfamilia**) היא דרגה טקסונומית משנית (דרגת ביניים), הממוקמת מתחת למשפחה ומעל לסוג. היא משמשת לסיווג קבוצות של סוגים קרובים בתוך משפחה אחת, ובכך מסייעת לארגון המגוון הביולוגי בצורה מדויקת יותר.

כללי הנומנקלטורה הסטנדרטיים קובעים כי שמות תת-משפחות בבוטניקה יסתיימו בסיומת "-oideae", בעוד ששמות תת-משפחות בזואולוגיה יסתיימו בסיומת "-inae". סיומות אלו עוזרות לזהות בבירור את הדרגה הטקסונומית בספרות המדעית ובמערכות המיון.

## תת-משפחות בבוטניקה

דוגמה לתת-משפחה בוטנית היא ה-**Detarioideae**, שהיא חלוקת משנה בתוך משפחת הקטניות. היא כוללת 84 סוגים ומאופיינת בתכונות ספציפיות של הפרח והפרי.

## תת-משפחות בזואולוגיה

בזואולוגיה, ה-**Stevardiinae** היא דוגמה לתת-משפחה בתוך משפחת החריתיים, קבוצה גדולה ומגוונת של דגי מים מתוקים. תת-משפחה זו כוללת סוגים רבים של דגים בעלי התנהגויות רבייה מורכבות. מחקרים מולקולריים סייעו להבהיר את סיווגה.

## כללי נומנקלטורה וסיווג

הקוד הבינלאומי לנומנקלטורה של אצות, פטריות וצמחים (ICN) קובע את הכללים לשמות בוטניים, כולל אלו של תת-משפחות. הקוד הבין־לאומי של הנומנקלטורה הזואולוגית (ICZN) חולש על מתן השמות לטקסונים בזואולוגיה, כולל תת-משפחות, עם כללים ספציפיים לגבי סיומות ומיקום היררכי.

## הערות שוליים
# גרבילים

| גרביליים |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי עכבר |
| על־משפחה: | עכברים |
| משפחה: | עכבריים |
| תת־משפחה: | **גרביליים** |
| שם מדעי |
|  Gerbillinae ‏גריי, 1825 |
|  |

גרביל ענק (Rhombomys opimus).
גולגולת של גרביל
**גֶּרְבִּיליים** (שם מדעי: Gerbillinae) היא תת-משפחה של מכרסמים במשפחה עכבריים.

הגרבילים הם חיות מדבר. ישנם כ-110 מינים של גרבילים, ואזורי המחיה שלהם מתפרשים על פני אסיה, אפריקה והמזרח התיכון.

נקבת הגרביל יכולה להמליט עד 10 גורים בהמלטה אחת. מין מונגולי של הגרביל הובא לארצות הברית על ידי דוקטור ויקטור שוונטקר בשנת 1954. רוב הגרבילים הם חיות ליליות, תכונה אופיינית לחיות המאכלסות אזורים מדבריים; רובם צמחוניים, בעוד המינים הקטנים אוכלי זרעים בעיקר.

במערב סין הגיעו הגרבילים למדרגת אסון טבע. החל מ־19 באוגוסט 2003, נוהגים לשחרר במערב סין עיטים כדי להילחם בגרבילים, המשמידים כ־46,000 קילומטר רבוע של ערבות עשב.

## מבנה גוף

אורכו הטיפוסי של הגרביל נע בין 15 ל-30 סנטימטרים, כשזנבו מהווה כמחצית מאורכו. מין יחיד, הגרביל הענק, שמקורו בטורקמניסטן, גדל עד לאורך של 40 ס"מ.

למיני הגרבילים השונים פרווה בגוונים שונים – החל מלבן, דרך גוונים שונים של חום, צהוב ואפור, ועד שחור, ולעיתים גוונים מעורבים. בגפיים הקדמיות יש 4 אצבעות ובגפיים האחוריות 5.

## גרבילים בשירות האדם

מזגם הנוח של הגרבילים תורם לחיבה הרבה של בני אדם אליהם. תכונות אלה חיבבו את הגרבילים גם על חוקרים באקדמיה. בשל מזגם העדין, חריצותם וסקרנותם הגדולה, גרבילים רבים משמשים כחיות מחקר פופולריות לניסויים ביולוגיים והתנהגותיים. תוחלת החיים בשבי כשש שנים.

הגרביל משמש גם כחיית מחמד פופולרית. בעיקר המין גרביל מונגולי שהוא הגרביל היחיד שמותר ליבוא, סחר ואחזקה בישראל. בעולם נהוג לגדל גם "גרביל עב-זנב" (*Pachyuromys duprasi*) ואף יפה זנב שמצוי בסיני. למינים המבויתים של הגרביל המונגולי ובמידה מעטה יותר לגרביל עב-זנב מופעי צבע רבים כגון שחור, לבן, אפור, אדמוני ועוד, שהתקבלו בעזרת רבייה סלקטיבית של מגדלי חיות.

## סוגים

* סוג ומין יחיד Ammodillus imbellis
* סוג ומין יחיד Brachiones przewalskii
* סוג ומין יחיד Desmodilliscus braueri
* סוג ומין יחיד Desmodillus auricularis
* Dipodillus
* Gerbilliscus
* Gerbillurus
* גרביל (Gerbillus)
* מריון (Meriones)
* סוג ומין יחיד Microdillus peeli
* סוג ומין יחיד Pachyuromys duprasi
* Psammomys - בו הפסמון
* סוג ומין יחיד Rhombomys opimus
* סוג ומין יחיד יפה זנב (Sekeetamys calurus)
* סוג ומין יחיד Tatera indica
* Taterillus

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **גרביל** בוויקישיתוף

* גרבילים, באתר ITIS (באנגלית)
* גרבילים, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* גרבילים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* גרבילים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* גרבילים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

## הערות שוליים
# גרביל

| גרביל |
| --- |
|  |
| מיון מדעי |
| ממלכה: | בעלי חיים |
| מערכה: | מיתרניים |
| על־מחלקה: | בעלי ארבע רגליים |
| מחלקה: | יונקים |
| סדרה: | מכרסמים |
| תת־סדרה: | דמויי עכבר |
| משפחה: | עכבריים |
| תת־משפחה: | גרביליים |
| סוג: | **גרביל** |
| מינים |
|
כ-40 מינים |
| שם מדעי |
|  *Gerbillus* ‏דמארה, 1804 |
|  |

Gerbillus perpallidus
**גֶּרְבִּיל** (שם מדעי: *Gerbillus*) הוא סוג של מכרסם ממשפחת העכבריים. חי באזורי מדבר וסלעים באדמות חמות ברחבי מרכז אסיה, במזרח התיכון ובאפריקה. הגרבילים מזכירים עכברים בעלי פרווה זהובה ולבנה ואוזניים ארוכות. הם מתרבים מתחת לאדמה, ויוצאים בלילות לחפש מזון צמחי.

בישראל מצויים המינים הבאים:

* גרביל החולות (Gerbillus pyramidum)
* גרביל דרומי (Gerbillus gerbillus)
* גרביל החוף (Gerbillus andersoni)
* גרביל זעיר (Gerbillus henleyi)
* גרביל הערבה (Gerbillus nanus)
* גרביל צ'יסמן (Gerbillus cheesmani).

## מינים

* Gerbillus amoenus
* Gerbillus brockmani
* Gerbillus famulus
* Gerbillus garamantis
* Gerbillus grobbeni
* גרביל זעיר (Gerbillus henleyi)
* Gerbillus mauritaniae
* Gerbillus mesopotamiae
* Gerbillus muriculus
* גרביל הערבה (Gerbillus nanus)
* Gerbillus poecilops
* Gerbillus principulus
* Gerbillus pusillus
* Gerbillus syrticus
* Gerbillus vivax
* Gerbillus watersi
* Gerbillus acticola
* Gerbillus agag
* גרביל החוף (Gerbillus andersoni)
* Gerbillus aquilus
* Gerbillus burtoni
* גרביל צ'יסמן (Gerbillus cheesmani)
* Gerbillus dongolanus
* Gerbillus dunni
* Gerbillus floweri
* גרביל דרומי (Gerbillus gerbillus)
* Gerbillus gleadowi
* Gerbillus hesperinus
* Gerbillus hoogstraali
* Gerbillus latastei
* Gerbillus nancillus
* Gerbillus nigeriae
* Gerbillus occiduus
* Gerbillus perpallidus
* Gerbillus pulvinatus
* גרביל החולות (Gerbillus pyramidum)
* Gerbillus rosalinda
* Gerbillus tarabuli
* Gerbillus campestris
* Gerbillus simoni

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **גרביל** בוויקישיתוף

* גרביל, באתר ITIS (באנגלית)
* גרביל, באתר המרכז הלאומי למידע ביוטכנולוגי (באנגלית)
* גרביל, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* גרביל, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* גרביל, באתר GBIF (באנגלית)
# אולדפילד תומאס

אולדפילד תומאס
Oldfield Thomas|  |
|
לידה |
21 בפברואר 1858 מילברוק, הממלכה המאוחדת  |
|
התאבד |
16 ביוני 1929 (בגיל 71) לונדון, הממלכה המאוחדת  |
|
מדינה |
הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, הממלכה המאוחדת  |
|
ענף מדעי |
זואולוגיה  |
|
בת זוג | Mary Kane Clark  |
|
פרסים והוקרה | * עמית החברה המלכותית
* עמית האגודה הזואולוגית
 |
|   |

**מייקל רוג'רס אולדפילד תומאס** (באנגלית: **Michael Rogers Oldfield Thomas**‏; 21 בפברואר 1858 – 16 ביוני 1929), או בקיצור **אולדפילד תומאס** היה זואולוג וטקסונום אנגלי ועמית החברה המלכותית (FRS). תומאס עבד יותר מ-50 שנה במוזיאון הבריטי בלונדון ובמחלקה להיסטוריה של הטבע של המוזיאון, לימים המוזיאון להיסטוריה של הטבע, בתחום היונקים, מהם גילה כ-2,000 מינים ותת-מינים שתוארו לראשונה.

## ביוגרפיה

אולדפילד תומאס נולד ביישוב הקטן מילברוק, בבדפורדשייר שבאנגליה, בשנת 1858 לכומר ג'. ה. תומאס, שלימים נקרא לשמש ככומר בקייפטאון, דרום אפריקה. אולדפילד תומאס בילה את נעוריו בדרום אפריקה והחל ללמוד שם ביולוגיה. הוא אסף חרקים באזור הר השולחן. עם שובו לאנגליה, אביו הפך לוויקאר בהילינגדון ליד אוקסברידג'  במערב לונדון.

תומאס נשלח למכללת הייליברי (Haileybury College) בהרטפורד , אך היה סטודנט גרוע יחסית. בגיל 18 החל חניכה במשרד המוזיאון הבריטי בבלומסברי, בו אוספי המדע היוו חלק גדול. תומאס קיווה לעבודה כעוזר במחלקה הזואולוגית, שבראשה עמד אז הזואולוג הגרמני אלברט גינתר . מתוך מטרה זו, הוא השתתף בהרצאות של תומאס הנרי האקסלי בדרום קנזינגטון במשך שנתיים. בשנת 1878 הוא הועבר למעשה למחלקה הזואולוגית כעוזר, ולאחר שהתחיל עם חסרי חוליות, ובעיקר קווצי עור, החל את דרכו במחלקת הממלוגיה בהוראת גינתר.

בשנת 1891 הוא התחתן עם מרי קיין (Mary Kane), בתו של סר אנדרו קלארק, שירשה מאביה הון קטן. האמצעים הכספיים שלהם אפשרו לתומאס לשלם לאספנים עבור המוזיאון ולרכוש מספר רב של פריטי אספנות של יונקים, אותם תיאר בהדרגה. הוא גם יצא למסעות מחקר בעצמו במערב אירופה ובאמריקה הדרומית. אשתו הייתה שותפה בהתעניינותו בהיסטוריה של הטבע, וליוותה אותו בטיולי איסוף הדגימות.

תומאס פרש לגמלאות בשנת 1923, אך עבד במוזיאון עד מותו. אף על פי שהיו שמועות נפוצות שהוא התאבד בירי אקדח בזמן שישב ליד שולחן המוזיאון שלו, הוא בפועל מת בביתו בשנת 1929, בן 71, כשנה לאחר מות אשתו, "מכה קשה. ממנה הוא מעולם לא התאושש".

## לקריאה נוספת

* William Thomas Stearn: *The Natural History Museum at South Kensington. A history of the British Museum (Natural History)*. Heinemann, London 1981, ISBN 0-434-73600-7
* John Edwards Hill: *A memoir and bibliography of Michael Rogers Oldfield Thomas, R.F.S.* Bulletin of the British Museum (Natural History) 18, 1990; S. 25–113. (Digital version)

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **אולדפילד תומאס** בוויקישיתוף
* כתבי אולדפילד תומאס בפרויקט גוטנברג (באנגלית)

## הערות שוליים