Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# שם נרדף (טקסונומיה)

**שם נרדף** (או **סינוֹנים**; באנגלית: **synonym**) הוא מונח בטקסונומיה ביולוגית שמשמעותו שם מדעי של טקסון אשר ידוע בשם מדעי אחר. בניגוד לשימוש המקובל בשם נרדף בהקשרים אחרים, בנומנקלטורה של מיון עולם הטבע שם נרדף אינו שווה במעמדו לשם המדעי העדכני ואינו ניתן להחלפה כפי שנהוג במילים נרדפות.

בטקסונומיה, לכל טקסון קיים אך ורק שם מדעי אחד בר-תוקף הנחשב כשם החוקי. כך, לדוגמה, ב-1758 קארולוס ליניאוס קבע לאריה את השם המדעי *Felis leo*, ובצורת כתיבתו המלאה *Felis leo* Linnaeus, 1758. ב-1816 קבע לורנץ אוקן כי האריה הוא מין השייך לסוג *Panthera*, ולכן השם המקורי של ליניאוס הפך לשם נרדף והשם התקין הוא מעתה *Panthera leo* (Linnaeus, 1758) (לפי הנומנקלטורה הזואולוגית, הסוגריים סביב השם של לינאוס מרמזות שאין זה השם המקורי שניתן לטקסון עם תיאורו במאמר של לינאוס מ-1758).

שמות נרדפים עשויים להיווצר בכל פעם שאותו טקסון מוגדר ביותר משם מדעי אחד, למשל כאשר חוקר לא הכיר את עבודתו של חוקר אחר או כאשר הוא חולק עליו ולדעתו מדובר בשני מינים שונים שמאוחר יותר מאוחדים תחת אותו השם. שמות נרדפים עשויים להיווצר גם כאשר טקסון משנה את שמו, טקסונים מאוחדים או מפוצלים או עוברים להימצא תחת טקסון אחר, למשל כאשר מין מועבר לסוג אחר. שם נרדף יכול להיווצר גם כאשר הקוד הנומנקלטורי משתנה כך שהשם הישן אינו קביל יותר; למשל, השם *Erica herbacea* L. נדחה ובמקומו התקבל השם *Erica carnea* L..

## זואולוגיה

בנומנקלטורה זואולוגית, הנקבעת על ידי ה-International Code of Zoological Nomenclature, שם נרדף הוא שם מדעי שונה השייך לאותו טקסון באותה הרמה הטקסונומית. השם התקין נקרא לפי הקוד הזואולוגי **valid name**.

כאשר קיימים כמה שמות נרדפים לאותו הטקסון, השם הראשון מכונה **senior synonym** (שם נרדף ראשי) ואילו שמות נרדפים מאוחרים יותר נקראים **junior synonym** (שם נרדף זוטר).

## בוטניקה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.
בנומנקלטורה הביולוגית, קיים רק שם תקין אחד, הנקרא **correct name**, וכל השאר הם שמות נרדפים.

## השוואה בין זואולוגיה לבוטניקה

למרות שהעקרונות הבסיסים זהים, שמות נרדפים בנומנקלטורה בוטנית נבדלים מהנומנקלטורה הזואולוגית בטרמינולוגיה ובכמה פרטים:

* שם נרדף בבוטניקה = "junior synonyms" בזואולוגיה.
* שם נרדף הומוטיפי (homotypic) או nomenclatural בבוטניקה = "objective synonyms" בזואולוגיה.
* שם נרדף הטרוטיפי (heterotypic) או טקסונומי (taxonomic synonyms)‏ = "subjective synonyms" בזואולוגיה.

## הערות שוליים
# ללא חשש

דרור הבית הוא אחד מהמינים הנפוצים ביותר במשכנות האדם ואוכלוסייתו מכילה מיליוני פרטים.
מצב השימור **ללא חשש** (באנגלית: **Least concern**, בראשי תיבות: **LC**) הוא מצב השימור הקל ביותר ברשימה האדומה של IUCN המתאר את המינים שאינם עומדים בפני הכחדה ממשית. מינים אלה אינם מצריכים כמעט שימור, למעט אלה העלולים לרדת עד המצב הבא של "קרבה לסיכון". הקטגוריה אינה כוללת מינים שהם רבים במספרם בטבע אבל לא נבדק מספיק שהמין עצמו לא בסכנה בכלל, או שהמין לא עלול להיפגע בעתיד. הבדיקה של מצב שימור זה מצריכה שיהיו 20% בלבד לסיכון הכחדה של כלל האוכלוסייה בטבע. סיכון נוסף יוריד את המין למצב "קרוב לסיכון".

לקבוצה זו משתייכים מינים רבים, הכוללת חיות הנפוצות בטבע בכמויות כמו עכברים, דרורים וחגבי הארבה וכן האדם עצמו. היא כוללת גם את החיות הנמצאות סביבו בערים (רק חיות בר שלא בויתו), חיות המתרבות בכמויות מספיקות או עם תחומי אוכלוסייה גדולים וגם חיות שנעשו מאמצים להציל אותם מסכנת הכחדה גדולה - למשל הלווייתן גדול-הסנפיר שניצל מסכנת הכחדה.

חלק מאוכלוסיות החיות עדיין נחשבות פגיעות, אף על פי שהן מוגדרות במצב זה. אוכלוסיית הזאבים בפארקים באמריקה, ספגה מכה עקב פגיעה מציד, הרעלה וכהגנה מצד חקלאים המגנים על עדריהם. בפארק ילוסטון הושמדו כל הזאבים עד לשנת 1995, אז הם הוחזרו לפארק והחלו להתאושש. עד היום הזאבים הם בעלי חיים מוגנים בחוקה האמריקאית, אף על פי שרבים חיים גם ברחבי אירופה ואסיה והם רחוקים מלהיכחד.

## ראו גם

* בעלי חיים בסכנת הכחדה
* קרוב לסיכון
* שמורת טבע

## קישורים חיצוניים

 מדיה וקבצים בנושא **ללא חשש** בוויקישיתוף
# ITIS

ITIS
Integrated Taxonomic Information System|  |
|
מידע כללי |
|
מדינה |
ארצות הברית  |
|
תאריך הקמה |
27 בפברואר 1996  |
| www.itis.gov |
|   |

**המערכת המשולבת למידע טקסונומי** (באנגלית: **Integrated Taxonomic Information System**; מוכרת בקיצור **ITIS**) היא שותפות אמריקנית של סוכנויות פדרליות שנועדה לספק מידע עקבי ואמין על הטקסונומיה של מינים ביולוגיים. המערכת הוקמה במקור בשנת 1996 כקבוצת סוכנויות ממשלתיות פדרליות של ארצות הברית, אך לימים הפך לגוף בין-לאומי, עם סוכנויות ממשלתיות של קנדה ומקסיקו.

מסד הנתונים שואב מידע מתוך קהילה גדולה של מומחים לטקסונומיה. צוות התוכן הראשי שוכן במוזיאון הלאומי להיסטוריה של הטבע ושירותי ה-IT מסופקים על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בדנוור. ההתמקדות העיקרית של ITIS היא במינים צפון אמריקאים, אך קבוצות רבות הן בין-לאומיות ו-ITIS ממשיכה לשתף פעולה עם גורמים בינלאומיים אחרים כדי להגדיל את הסיקור העולמי שלה.

## מסד נתונים

המערכת המשולבת למידע טקסונומי מספקת מאגר מידע אוטומטי של שמות שכיחים ומדעיים למינים שונים.

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של ITIS (באנגלית)

## הערות שוליים

 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.
# Animal Diversity Web

Animal Diversity Web|
סוג |
מסד נתונים מקוון  |
|
תקופת הפעילות |
1995–הווה (כ־31 שנים)  |
| animaldiversity.org |
|   |

**Animal Diversity Web** (בראשי תיבות: **ADW**; בעברית: **אתר האינטרנט הבינלאומי למגוון בעלי החיים**) הוא מסד נתונים מקוון אשר אוסף את ההיסטוריה הטבעית, סיווג, תכונות המינים, מצב שימור, ואזורי התפוצה של אלפי מינים של בעלי חיים. בנוסף, המסד כולל אלפי תצלומים, מאות קטעי קול ומוזיאון וירטואלי.

## סקירה

ADW משמש אנציקלופדיה מקוונת, לדוחות מידע על בעלי חיים, דוחות המידע כוללים: טווח גאוגרפי, בית גידול, תיאור פיזי, רבייה, תוחלת חיים, תקשורת ותפיסה, התנהגות, הרגלי תזונה, אויבים ושימור.

ADW נוצר על ידי פיליפ מאיירס (פרופסור לביולוגיה באוניברסיטת מישיגן) בשנת 1995. הדוחות נכתבים על ידי מרצים וסטודנטים ב-30 מכללות ואוניברסיטאות ברחבי ארצות הברית. לעיתים קרובות, כתיבת דוחות המידע נחשבת פרויקט סטודנט, כל דוח נחקר באמצעות כתבי עת מדעיים ונערך על ידי הפרופסורים והצוות של ADW.

## קישורים חיצוניים

* אתר האינטרנט הרשמי של Animal Diversity Web (באנגלית)

 ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו**להרחיב אותו**.