Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Vein

Klaasikõnõ veini
**Vein** vai **mar'aviin** om mar'a- vai puuvilämahlast tett alkoholiga juuk. Inämbüisi ommaq veiniq tettüq viinamar'amahlast. Võro- ja Setomaal tetäs veini viil ubina- ja hõragumahlast.

Seto Kuningriigin sorditas muuhulgan ega aasta vällä kõgõ parõmb veinimeistre.
# Hugo Victor

**Hugo Victor** (Victor Hugo, 1802-1885) oll' prantsusõ romaanikiränik, luulõtaja, näütekiränik, esseist, kunstnik ja inemiseõiguisi aktivist. Tä oll' kõgõ tähtsämb prantsusõ romantik. Ku Prantsusmaal hinnatas tedä innekõkkõ ku luulõtajat ja näütekiränikku, sõs välänpuul Prantsusmaad tunnõtas tedä inämb romaanõ perrä.
# Viciousõ Sid

Viciousõ Sid
**Viciousõ Sid** (Sid Vicious) oll' inglüse punkrocki laulja (1957-1979).

## Plaadiq

* *My Way/Something Else/C’mon Everybody* (1979, 12”, Barclay, Barclay 740 509)
* *Sid Sings* (1979, LP, Virgin, V2144)
* *Live* (1980, LP, Creative Industry Inc., JSR 21)
* *Vicious Burger* (1980, LP, UD-6535, VD 6336)
* *Love Kills N.Y.C.* (1985, LP, Konexion, KOMA 788020)
* *The Sid Vicious Experience – Jack Boots and Dirty Looks* (1986, LP, Antler 37)
* *The Idols With Sid Vicious* (1993, CD, Last Call Records, LC22289)
* *Never Mind the Reunion Here’s Sid Vicious* (1997, CD)
* *Sid Dead Live* (1997, CD, Anagram, PUNK 86)
* *Sid Vicious Sings* (1997, CD)
* *Vicious & Friends* (1998, CD, Dressed To Kill Records, Dress 602)
* *Better (to provoke a reaction than to react to a provocation)* (1999, CD, Almafame, YEAAH6)
* *Probably His Last Ever Interview* (2000, CD, OZIT, OZITCD62)
* *Better* (2001, CD)
* *Vive Le Rock* (2003, 2CD)
* *Too Fast To Live...* (2004, CD)
* *Naked & Ashamed* (7”, Wonderful Records, WO-73)
* *Sid Live At Max’s Kansas City* (LP, JSR 21)
* *Sid Vicious* (LP, Innocent Records, JSR 21)
* *Sid Vicious McDonald Bros. Box* (3CD, Sound Solutions, 003)

## Filmiq

1. Sex Pistols Number One (1976, dir. Derek Jarman)
2. Will Your Son Turn into Sid Vicious? (1978)
3. Mr. Mike's Mondo Video (1979, dir. Michael O'Donoghue)
4. The Punk Rock Movie (1979, dir. Don Letts)
5. The Great Rock'n'Roll Swindle (1980, dir. Julian Temple, VHS/DVD)
6. DOA (1981, dir. Lech Kowalski)
7. Buried Alive (1991, Sex Pistols)
8. Decade (1991, Sex Pistols)
9. Bollocks to Every (1995, Sex Pistols)
10. Filth to Fury (1995, Sex Pistols)
11. Classic Chaotic (1996, Sex Pistols)
12. Kill the Hippies (1996, Sex Pistols, VHS)
13. The Filth and The Fury (2000, dir. Julien Temple, VHS/NTSC/DVD)
14. Live at the Longhorn (2001, Sex Pistols)
15. Live at Winterland (2001, Sex Pistols, DVD)
16. Never Mind the Bollocks Here's the Sex Pistols (2002, Sex Pistols, VHS/DVD)
17. Punk Rockers (2003, Sex Pistols, DVD)
18. Blood on the Turntable: The Sex Pistols (2004, dir. Steve Crabtree)
19. Music Box Biographical Collection (2005, Sex Pistols, DVD)
20. Punk Icons (2006, Sex Pistols, DVD)
21. Chaos! Ex Pistols Secret History: The Dave Goodman Story (2007, Sex Pistols, DVD)
22. Pirates of Destiny (2007, dir. Tõnu Trubetsky, DVD)
23. Rock Case Studies (2007, Sex Pistols, DVD)
24. In Search of Sid (2009, BBC Radio 4, Jah Wobble)

## Kirändüs

* Anne Beverley, *The Sid Vicious Family album* (1980, Virgin Books)
* Gerald Cole, *Sid And Nancy* (1986, Methuen)
* Alex Cox & Abbe Wool, *Sid And Nancy* (1986, Faber and Faber)
* Keith Bateson and Alan Parker, *Sid’s Way* (1991, Omnibus Press)
* Tom Stockdale, *Sid Vicious. They Died Too Young* (1995, Parragon)
* Malcolm Butt, *Sid Vicious. Rock‘n’Roll Star* (1997, Plexus)
* David Dalton, *El Sid* (1998, St. Martin’s Griffin)
* Sid Vicious, *Too Fast To Live...Too Young to Die* (1999, Retro Publishing)
* Alan Parker, *Vicious. Too Fast To Live...* (2004, Creation Books)

## Kaeq viil

* Rotteni Johnny

## Välislink

* groups.myspace.com
# Tennis

Tennis
**Tennis** om pallimäng, midä mängitäs neläkandelidse platsi pääl, miä om poolõs jaet umbõs miitrekorgutsõ võrgoga. Tuud mängitäs üts üte vai kats katõ vasta. Mängon om vaja väikene pall lüvväq reketiga tõsõlõ poolõ võrko nii, et vasta mängjä(q) tuud kätte ei saaq.
# Nepal

**Nepal**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Nepali vapp']] |
| Nepali lipp | Nepali vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Katmandu |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 147 181 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .np |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Nepal**, ammõtlidsõlt **Nepali Föderatiivnõ Demokraatlinõ Vabariik**, om riik Lõunõ-Aasian. pääliin om Katmandu.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

* Nepal
* Kathmandu
* Pashupatinath
* Bhaktapur
* Changu Narayan
* Patan
* Himalaya
* Himalaya
* Mustang
* Mustang

|  Aasia maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Afganistan | Araabia Ütisemiraadiq | Armeeniä | Asõrbaidžaan | Bahrein | Bangladesh | Bhutan | Brunei | Egüptüs | Filipiiniq | Gruusia | Hiina | Hummogu-Timor | Iisrael | India | Indoneesiä | Iraak | Iraan | Jaapan | Jeemen | Jordaania | Kambodža | Kasastan | Katar | Kõrgõstan | Kuveit | Küprüs | Laos | Liibanon | Lõuna-Korea | Malaisia | Mongoolia | Myanmar | Nepal | Omaan | Pakistan | Põh'a-Korea | Saudi Araabia | Singapur | Sri Lanka | Süüria | Tadžikistan | Tai | Taiwan | Türgü | Türkmenistan | Usbekistan | Vietnam | Vinnemaa
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Abhaasia | Adõgee Vabariik | Adžaaria | Altai | Aomen | Badahšan | Baškiiria | Burjaatia | Dagõstan | Hakassia | Hongkong | Inguššia | Kabardi-Balkaaria | Kalmõkkia | Karakalpakkia | Karatšai-Tšerkessiä | Mägi-Karabahh | Osseetiä | Palõstiina | Sahha | Tiibet | Tšetšeeniä | Tšuktšimaa | Tõvamaa |
# Lasõr

Lasõr
**Lasõr** (inglüse keelen *Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation*, valgusõ võimõndaminõ stimuleerit kiirgusõga) om säädeq, minga saa kirädäq kitsit, koherentsit ja monokromaatiliidsi valguskimpõ.
# Õuro

Õuroala 2026, sinidsegaq märgidüq riigiq pruukvaq õurot, rohilidsõ ja verevägaq märgidüq riigiq pruukvaq umma rahha. Tsirelidsegaq märgidüq riigiq ommaq õurut pruukmaq nakanuq ütepoolidsõlt.
Õuro paprõrahaq / raudrahaq
**Õuro** vai **euro** (mitmin keelin **Euro**) om Õuruupa Liido ütisraha ja rahamõõt. Õuro märgis om *€*. Üten õuron om 100 tsenti.

Õurot andvaq vällä Õuruupa Keskpank ja Õuruupa Liido maiõ keskpangaq, nigu Eesti Pank.

## Eesti

Eestihte tull' õuro seenidse Eesti raha krooni asõmalõ 1. vahtsõaastakuu pääväl 2011 Eesti panga kimmä kursiga 15.6466 EEK.

## Välislingiq

* Õuro (inglüse kiil) (s'aksa kiil)
# 2. süküskuu päiv

**2. süküskuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 245. päiv (liigaastagal 246. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* 1945 – lõppi Tõnõ ilmasõda

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1910 – Sinimäe Juhan, luulõtaja ja jutukiränik
* 1927 – Variku Elmar, põllumajandusjuht ja umaval'tsustegeläne

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* 1973 – Tolkieni John Ronald Reuel, inglüse kiränik

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# 7. aastagasada

**7. aastagasada** om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 601 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 700.

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# 5. aastagasada

**5. aastagasada** om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 401 ja lõpõs 31. joulukuu pääväga 500.

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# 6. aastagasada

**6. aastagasada** om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 501 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 600.

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Rehekuu

**Rehekuu** vai **rihekuu** vai **rihepessükuu** vai **räüsäkuu** om aastaga kümnes kuu. Rehekuun om 31 päivä.

## Nimest

Rehekuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs pesseti vanast riiht.

## Rahvakallendri tähtpääväq

### Võromaal

* 4. rehekuu päiv – põimupühä
* 28. rehekuu päiv – simunapäiv

### Setomaal

* 7. rehekuu päiv – ilkandra
* 12. rehekuu päiv – maamihklipäiv
* 14. rehekuu päiv – vinne mihklipäiv
* 22. rehekuu päiv – kaasani maar'apäiv

## Riiklidseq tähtpääväq

### Eestin

### Muial

## Lätteq
# 1950

**1950.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10163.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 27. rehekuu päiv – Nurmeotsa Sulo
* 6. joulukuu päiv – Needo Ülo

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 22. põimukuu päiv – Roho Richard, kiränik

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* 21. vahtsõaastakuu päiv – Orwelli George, inglüse kiränik, esseist, aokiränik ja kriitik

## Egäsugust

* 1950 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
# Gorbatšovi Mihhail

Gorbatšovi Mihhail
**Gorbatšovi Mihhail** (vinne keelen Михаил Сергеевич Горбачёв *Mihhail Sergejevitš Gorbatšov*; sündünüq 2. urbõkuu pääväl 1931 Privolnojen Põh'a-Kaukaasia krain (parhilla Stavropoli krai) Nõvvokogoliidon – koolnuq 30. põimukuu pääväl 2022) oll' Nõvvokogoliido ja Vinnemaa poliitik ja ütiskunnategeläne, viimäne Nõvvokogoliido riigipää. Gorbatšov oll' 1980–1991 NLKP KK Poliitbüroo liigõq, 1985–1991 NLKP KK pääsekretär, 1988–1990 NSV Liidu Ülembnõvvokogo edemiis ja 1990–1991 Nõvvokogoliido president.

## Tegemiseq NLKP Keskkomitee pääsekretärin

Päält NLKP KK pääsekretäri Tšernenko Konstantini kuulmist valiti Gorbatšov 11. urbõkuu pääväl 1985. aastagal vahtsõs parteijuhis. Tä oll' õnnõ 54 aastakka vana ja edimäne Nõvvokogoliido juht, kiä oll' sündünüq Nõvvokogoliidon. Tä saiõ arvo, et vaia om tõsitsit vahtsõnduisi, selle et minevide juhtõ valitsõmisõ aol oll' riigi majandusarõng saisma jäänüq, korruptsiuun süvvünüq.

Rehvormi nimes saiõ *perestroika* (vinne keelen *perestroika*, 'vahtsõndus, ümbreeihtüs'). Tä alost' korruptsiooni- ja alkoholismivastast võitlust. Gorbatšov mõista-as arvadaq, et nuuq rehvormiq võivaq jovvugaq luudu ja hoiõdu impeeriümi ärq häötäq. Tä pand' käümä liberaaldsõq vahtsõndusõq (sh *glasnost*, 'avalikkus') ni pand' ette tetäq mitmõ eräkunnagaq demokraatia.

Ildampa om Gorbatšov ütelnüq, et ku Nõvvokogoliit olõssi 1989. aastagal Berliinin tahtmisõ näütäjide vasta sõaväega lännüq, olõssi tuust võinuq tullaq kolmas ilmasõda. Tä taht' tuud ärq hoitaq.
# Õhk

**Õhk** om gaasõ sego, miä om Maa ümbre.

Kõgõ inämb om läpäsnikku (78%) ja hapasnikku (21%), tõisist gaasõst ommaq tähtsämbäq arguun (0,9%) ja hüdsidioksiid (0,04%).
# Klavvõr

**Klavvõr** om klahvpill. Klavõriga tetäs hellü vildiga katõtuisi vasaragõisiga, miä klahvõ alla vaotõn lööväq vasta metallist kiili ni pandvaq nuuq võnkma.

Pianiino
Siibklavvõr
Henriëtte Ronner-Knip (1897)
## Välislingiq

* Eestin tetäväq klavõriq Estonia
* Petrof´i klavõrivabrigu kodoleht.
# Lõunõ-Iämeri

**Lõunõ-Iämeri** om suurmeri, kohe kuulussõq ilmamere kõgõ lõunõpoolidsõmbaq viiq - nuuq, miä jääväq 60. lõunõlakjuskraadist lõunõpoolõ. Mitte kõik ei piäq Lõunõ-Iämerd umaette suurõsmeres.

| Suurõqmereq |
| --- |
| Atlandi suurmeri - India suurmeri - Lõunõ-Iämeri - Põh'a-Iämeri - Vaiknõ suurmeri |
# Pindala

**Pindala** om pinna vai tuu osa ütte mõõtu näütäv arv.

Kõnõldaq saa pinna vai tuu osa pindalast matõmaatikan vai füüsilidse kihä pinna vai tuu osa pindalast, mida mõõdõtas pindala mõõduga (SI-süstemin kruutmiitre). Väega sagõhõhe kõnõldas määntsegi territooriumi pindalast.
# Napoleon I

**Napoleon I** vai **Napoleon I Bonaparte** (1769–1821) oll' Prantsusmaa riigi- ja väejuht, kink tegemiseq mõotiq pall'o 19. aastagasaa alostusõ Õuruupa poliitikat.

Tä valits' Prantsusmaad 11. märtekuu pääväst 1799 11. mahlakuu pääväni 1814 ja 13. urbõkuu pääväst 1815 22. piimäkuu pääväni 1815.
# 20. põimukuu päiv

**20. põimukuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 232. päiv (liigaastagal 233. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1856 - Pettai-Kanni Liisa, seldsitegeläne

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* Vahtsõst hindäperi saamisõ päiv

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# Kerese Paul

**Kerese Paul** (sündünüq 7. vahtsõaastakuu pääväl 1916 Narvan – koolnuq 5. piimäkuu pääväl 1975 Helsingin) oll' eesti malõ suur'meistre.

## Elokäük

Keres sündü Narvan käsitüüliisi perrehe, latsõpõlvõn oll' Pärnon.

Lõpõt' 1934. aastagal Pärno Poiglatsi Gümnaasiumi ja oppõ 1937–1943 Tarto Ülikoolin matõmaatikat. Oll' 1936. aastagast Üliopilasseldsi Liivika liigõq.

1937. aastagal saiõ nuur' Keres riikõvaihõlidsõs suur'meistres ni pääle 1938. Hollandin peet AVRO turniiri saiõ tä maailmameistre matši õigusõ Alehhini Aleksandrigaq. Katsõ suurõ meistre mängo siskiq es peetäq.

1939. aastagal võit' Eesti võistkund, kon oll' ka Keres, Buenos Airesõ malõolümpiäl pronksmedäliq.

1948. aastagal oll' Haagin ja Moskvan turniir, kon tetti selges maailmameistre pääle Alehhini kuulmist 1946. aastagal. Keres saiõ 20st punktist 10,5 ni jagi kolmandat-nelländät kotust Reshevski Samueligaq.

Pretendente turniiril, mink võitja saiõ MM-tiitlimatšilõ, oll' Keres 1950. aastagal Budapestin nelläs, 1953. aastagal Zürichin ja Neuhausenin 2.-4., 1956. aastagal Amsterdamin tõnõ, 1959. aastagal Bledin, Zagrebin ja Belgradin tõnõ ja 1962. aastagal Curaçaol kah tõnõ.

Tä oll' NSV Liido teeneline meistresportlanõ, võit' kolm kõrda NSV Liido võistlusõq (1947, 1950 ja 1951) ni oll' säidse kõrda (1952, 1954, 1956, 1958, 1960, 1962, 1964) NSV Liido võistkunnan, miä võit' malõolümpiä.

Eräle, ütsindä, õnnõ hindä nimegaq tä maailmameistres es saakiq, tuust huulmaldaq peetäs timmä ütes kõgõ parõmbas mängjäs, käi malõt om mängnüq.

Timä Morphy arv oll' 3.

Pääle mängmise kirot' Keres ka malõraamatit. Timä kirotõt "Praktische Endspiele" (Hamburg 1973) om üts' maailma parõmbit raamatit lõppmängost.

1. piimäkuu pääväl 1975 tull' tä turniirivõidogaq Vancouverist Talliinalõ, a saiõ poolõ tii pääl Helsingin infarkti. Keres kuuli Helsingi Ülikooli keskhaiglan neli päivä ildampa, 5. piimäkuu pääväl. Tä oll' 59. Kerese matussilõ tull' umbõs 100 000 inemist. Tä om matõt Mõtsakalmistulõ.

## Suur'meistre mälehtämiseq

Kerese mälehtüsmärk Pärnon
Keres 5-kroonilidsõ pääl
1969. aastagal tekk' režissöör Tambeki Ülo Keresest portreefilmi "Tuld kuningalõ".

Keres oll' 75. sünnüaastagapääväs tettül postmargil (1991). AS Eesti Post üllit' Kerese 100. sünnüaastagapääväs postmargi nr 615 7. vahtsõaastakuu pääväl 2016.

Kerese oll' Eesti Panga 5-kroonilidsõ pääl.

Taliina keskliinan Tõnismäel om Kerese monument.

7. vahtsõaastakuu pääväst 2016 om Narvan Kerese monument, kon Keres istus lavva malõlavva takan.

Timä perrä om nimmat huulidsaq Taliinan ni Pärnon, liinaosa, huulits ni plats Narvan. Taliinnan om Paul Kerese Maleõmaja.

7. vahtsõaastakuu pääväst 2001 and ESS Kalev vällä Paul Kerese "Ausa mängo avvohinda".

Eesti Pank and' 7. vahtsõaastakuu pääväl Kerese 100 sünnüaastagapääväs vällä 2-õurolidsõ mälehtüssmündi. Noid tetti 500 000 tükkü.

FIDE kuulut' 2016. aastaga Kerese Pauli aastas.