Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Laozi

**Laozi** (ka Lao-zi) om umbõs 6. aastagasaal i.m.a. (tõõsõ teedüse perrä 4. aastagasaal i.m.a.) Hiinan elänüq puullegendaarnõ oppaja, taoismi alostaja.

Traditsioonilidsõlt peetäs timmä "Daodejingi" autoris. Nimme **"Laozi"** om sagõhõhe pruugit ka ku "Daodejingi" sünonüümi.

## Kirändüs

* Märt Läänemets, "Lao-zi: müüt ja inimene. Ääremärkusi *Daodejing*i geneesi kohta" – Looming 1997, nr. 9, lk. 1227–1240
# Metallurgia

Keevitämine
**Metallurgia** om tiidüs-, tekniga- ja tüüstüsharo. **Metallurgiatiidüs** uur metalidõ ja näide sulamidõ füüsigaliidsi ja keemiliidsi umahuisi. **Metalliteknoloogia** om tuu viis, kuis tiidüstulõmuisi praktikan rakõndõdas. Metallurgia ku **tüüstüs**haro tegeles asjo tuutmisõga metalist.
# Kuningriik

**Kuningriik** om monarhistlik riik, midä juht kuning vai kuninganna.

Piiramada kuningavõimoga riigi kõrral kõnõldas absoluutsõst monarkiast.

S'oo ilma aigu ommaq inämbüs kuningriikõ konstituts'oonilidsõq monarkiadq, kon kuninga võim on piiret (sakõstõ ommaq kuningalõ jätedüq õnnõ edüstüsfunkts'ooniq).

S'ooilmaaigsõq kuningriigiq:

* Bahrein
* Belgiä
* Bhutan
* Hispaania
* Holland
* Jordaania
* Kambodža
* Lesotho
* Malaisia
* Maroko
* Nepal
* Norra
* Roodsi
* Samoa
* Saudi Araabia
* Ütiskuningriik
* Svaasimaa
* Taani
* Tai
* Tonga
# Regent

**Regent** om riigipää monarkistligun riigin.

Kitsamban tähendüsen om regent inemine, kiä täüt monarki ülesandit, ku tegelik riigipää om alaiäline, tõbinõ vai muial.
# Hindätapminõ

Manet' Édouard "Hindätapminõ" (ca. 1877)
**Hindätapminõ** vai **hindähukkaminõ** tähendäs hindä tahtlikku tapmist. Hindätapmisõ põhjuisis om inämbüiste meelehädä – ütsiolõk, haigõ miil, rahapuudus vai suuŕ muutus elon, näütüses lakjaminek vai läsäs jäämine.

Maailma Tervüse Ütisüse WHO perrä tapp hindä egä aastaga umbõs 800 000 inemist ja viil rohkõmb om noid, kiä pruuvvaq. Kõgõ hariligumbaq tapmisõq ommaq puuminõ, laskminõ, arstiruhjõ süümine ja kihvti tarvitaminõ mürgüs. Suurõmb jago hindätapjist ommaq meheq.

## Põhjusõq

Hindätapmisõl om väega erinevit põhjuisi. Psükoloogian kaias rohkõmb inemist ja timä tundit, sotsioloogian kaias rohkõmb noid rasõhuisi, miä ütiskund inemisele pääle pand. Sakõstõ om pruuv hinnäst ärq tappaq tegeligult appikutsõq, midä inemine ei pruugiq teedäq.

Inne hindä ärq tapmist või inemisel ollaq pikäaolinõ pitsüs, haigõ miil, kitsasolo, arvatas, et hätile olõ-õi määnestki api.

## Lätteq
# Gautama Buddha

**Siddhārtha Gautama** (traditsioonilidsõ dateeringu perrä 563–483 i.m.a.) oll' budismi alostaja Buddha Šākjamuni nimi inne virgumist. Timäst kõnõldaski sagõhõhe ku **Gautama Buddhast** vai **Šākjamunist**.

Siddhārtha Gautama sündü Põh'a-Indian, täämbädse päävä lõunõ-Nepalin, šaakja hõimun, valitsõja perren. Timä esä nimi oll' Šuddhodana ja imä nimi Mājā.

Šākjamuni oll' aoluust teedäq inemine, a timä täpsät eloaigo olõ-õi teedäq. Theravaada traditsiooni perrä ommaq timä eloaastagaq 624-544 i.m.a. a, inämbüse täämbädse päävä tiidläisi meelest 563–483 i.m.a. Om ka arvamiisi, et tä võidsõ elläq hoobis saa-aastak ildampa, 5–4. aastagasaal i.m.a.

## Elokäük

Siddhārtha Gautama sünnükotus Lumbinīn
Šākajmuni elolugu om kõvva mütologiseerit. Legendi perrä sündü tä Lumbinī mõtsasaarõkõsõn ja timä imä kuuli pia päält timä sünnütämist ärq. Esä kasvat' tedä muust ilmast eräle, et tä es nännüq maailma viletsüst. Ettekuulutusõ perrä pidi saama Siddhārthast suurmiis, kas valitsõja vai oppaja. Siddhārtha võtt' naasõ (Jašodharā) ja näil sündü poig Rāhula. A Siddhārthal läts' siski kõrda nätäq ka ilma halva puult – haigust, vanahust ja surma – ni tä otsust' rikkast elost vallalõ üteldäq ja naas' 29-aastagadsõlt askeedis. Ku tä näkk' hindäpiinamisõ mõttõtust, jätt' tä tuu maaha. Päält tuud joudsõ tä 35-aastagadsõlt Gayā liina lähkün bodhipuu all istun virgumisõni (sanskriti k. *bodhi*).

Uma edimädse jutusõ pidi Šākjamuni Sārnāthi hirvepargin (Vārānasī lähkün) umalõ viiele inneskidsele seldsilisele. Šākjamuni edimäst jutust kutsutas Säädmüsetsõõri käümäpandmisõs. Päält tuud rännäs' tä nelikümmend aastakka, uma elo lõpuni Gangese orgo piten, põhilidsõlt täämbädse päävä Bihari osariigin ja opas' inemiisi.

Šākjamuni kuuli (jäi parinirvaanahtõ) Kušinagarin 80-aastagadsõlt. Perrätulijat tä hindäle es valiq, a soovit' kävvüq uma oppusõ (säädmüse, sanskriti k. *dharma*) perrä.

Šākjamuni peränkäüjist kujosi vällä kogohus (sanskriti k. *sangha*), mink liikmõq kanniq edesi tä oppusõ.

## Kaeq viil

* Buddha
* Budism

## Välislingiq

* The Illustrated Jataka & Other Stories of the Buddha
* Jetavana. A park in Sávatthi, in which was built the Anáthapindikáráma.)
# 15. hainakuu päiv

**15. hainakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 196. päiv (liigaastagal 197. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* 1934 – tetti vallalõ Orava Vabahussõa mälehtüssammas.
* 1989 – tagasitett Orava Vabahussõa mälehtüssammas tetti vahtsõst vallalõ.

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1909 – Plaki Paul, elektroteknigatiidläne

### Eesti inemiseq

* 1886 – Pardsi Karl, sõaväeläne

### Muu ilma inemiseq

* 1606 - Rembrandt, hollandi kunstnik

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* Mõlapäiv (seto rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# Õuruupa Liit

**Õuruupa Liit**|  |
|  |
|  |
|  |
|  |
|  |
|  |
|  |
|  |

**Õuruupa Liit** om riike ütistüs, kohe kuulus 27 Õuruupa riiki.

Liidost om vällä astnu õnnõ Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriik (aastagal 2020).

Õuruupa Liido algusõst arvatas 1952. aastakka, ku Õdagu-S'aksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Belgiä, Holland ni Luksõmburk teiq ütenkuun Õuruupa Söe- ja Teräseütistüse.

## Riigiq

Õuruupa Kommisjon
* Austria
* Belgiä
* Bulgaaria
* Eesti
* Hispaania
* Holland
* Horvaatia
* Iirimaa
* Itaalia
* Kreeka
* Küprüs
* Leedu
* Luksõmburk
* Läti
* Malta
* Poola
* Portugal
* Prantsusmaa
* Romaania
* Roodsi
* S'aksamaa
* Slovakkia
* Sloveeniä
* Soomõ
* Taani
* Tsehhi
* Ungari

| Õuruupa Liido institutsiooniq |
| --- |
| Õuruupa Parlament – Õuruupa Ülembkogo – Õuruupa Liido Nõvvokogo – Õuruupa Kommisjon – Õuruupa Liido Kohus – Õuruupa Keskpank – Õuruupa Kontrollikoda |
# Somaalia

**Somaalia**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Somaalia vapp']] |
| Somaalia lipp | Somaalia vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Muqdisho |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 637 661 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .so |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Somaalia**, ammõtlidsõlt **Somaalia Vabariik**, om Hummogu-Afriga riik. Somaalia pääliin om Muqdisho.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Afriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Alžeeriä | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Cabo Verde | Djibouti | Egüptüs | Ekvatoriaal-Ginea | Elevandiluurand | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Ginea | Ginea-Bissau | Kamõrun | Kenya | Kesk-Afriga Vabariik | Komooriq | Kongo Demokraatlik Vabariik | Kongo Vabariik | Lesotho | Libeeriä | Liibüä | Lõunõ-Afriga Vabariik | Lõunõ-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Nigeeriä | Niger | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesiä | Uganda | Zimbabwe
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ceuta | Mayotte | Pinisaarõq | Puntland | Somaalimaa | Õdagu-Sahara  |
# 7. joulukuu päiv

**7. joulukuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 341. päiv (liigaastagal 342. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* 1918 – Vabahussõan vallut' Verrev Armee Vasknarva.

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1902 – Taba Hilda, pedagoogigatiidläne
* 1907 – Rannaku Eero, söögitiidläne
* 1958 – Pelisaarõ Georg, aokiränik ja poliitik

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1959 – Teppo August, lõõtspillimeistri
* 1964 – Vabarna Anne, seto lauluimä

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
* *The New York Times* taa päävä kotsilõ

---

|  |
| --- |
|  |
| **Aastaga kuuq ja pääväq** |
| Vahtsõaastakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Radokuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 (29)  |
| Urbõkuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Mahlakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Lehekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Piimäkuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Hainakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Põimukuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Süküskuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Rehekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Märtekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Joulukuu     | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
# Malta kiil

|  |
| --- |
| Malta kiil (*il-Malti*)) |
| Kõnõldas | Maltal |
| Kõnõlõjit | 372 000 |
| Ammõtlinõ kiil | Maltal, ÕL-n |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | afroaasia |
| Keelerühmäq | semiidi kesksemiidi |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | mt |
| ISO 639-2 | mlt |
| ISO 639-3 | mlt |

**Malta kiil** om afroaasia kiili semiidi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 372 000 inemist põhilidsõlt Maltal. Kõnõlõjit om kuikivõrd ka vällärändäjide siäh Põh'a-Ameerikan ja Suurbritannian.

## Kiri

Malta kiil om ainugõnõ semiidi kiil, midä kirotõdas ladina kirän.

Malta tähistü:

A,a; B,b; Ċ,ċ; D,d; E,e; F,f; Ġ,ġ; G,g; GĦ,għ; H,h; Ħ,ħ; I,i; IE,ie; J,j; K,k; L,l; M,m; N,n; O,o; P,p; Q,q; R,r; S,s; T,t; U,u; V,v; W,w; X,x; Ż,ż; Z,z.

Tähega **q**, nigu ka võro keelen, kirotõdas malta keelen kurgupeethellü, nt *qattus* 'kass'.
# Alighieri Dante

**Alighieri Dante** (Dante Alighieri, 1265-1321) oll' Firenzest perit itaalia luulõtaja. Timä põhitüüd *"Divina Commedia"* ("Jumalik komöödia") peetäs kõgõ parõmbas itaalia keelen kirotõdus kirändüsteossõs ja maailmakirändüse meistritüüs.

Dantet, Petrarcat ja Boccacciot peetäs kolmõs kõgõ parõmbas itaalia kiränigus. Dantet om kutsut viil itaalia keele esäs. Timä edimädse eloluu kirot' Boccaccio Giovanni (1313-1375), kiä pand' tuu päälkiräs *"Trattatello in laude di Dante"*.
# Sung Jae-ki

**Sung Jae-ki** (Korea: 성재기;成在基, 11. süküskuu päiv 1967 Daegu, Lõunõ-Korea - 26. hainakuu päiv 2013 Seoul, Lõunõ-Korea) oll' Korea ütiskunnategeläne, kiä saisõ miihi õiguisi iist ja oll' antifeminist. Tä oll' Korea Miihiseldsi (Association of Korean male/남성연대 男性連帶) alostaja.

2013. aastagal tekk' tä hindätapmisõ protestis suulidsõ vaihõtegemise peräst.

## Välislingiq

* *Suicide performance and journalist ethics* News Dongah *(English)*
* Body of Sung Jae-gi found in Han River Koreaherald 2013.07.29 (English)
* Police continue search for missing men's rights activist yonhapnews 2013.07.27 (English)
* Seoul ‘Bridge of Life’ Attracts More Suicide Attempts korearealtime 2013.11.08 (English)
* South Korean channel films suicide (English)

## Lätteq