Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Costa Rica

**Costa Rica**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Costa Rica vapp']] |
| Costa Rica lipp | Costa Rica vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | San José |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 51 100 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .cr |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Costa Rica**, ammõtlidsõlt **Costa Rica Vabariik**, om Kesk-Ameeriga riik. Costa Rica pääliin om San José. Costa Rical om kats naabririiki. Põh'apoolinõ om Nikaraagua ja lõunõpoolinõ Panama.

Costa Rica riigiusk om katoligu usk.

## Aolugu

## Poliitiga

Costa Rica president' om Luis Guillermo Solís.

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

Riigi valuuta om Costa Rica colón.

## Rahvastik

Piir'kundligult tunnistõduq keeleq ommaq mekatelyu, bribi ja patois.

## Kultuur

## Välislingiq

|  Põh'a-Ameeriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Ameeriga Ütisriigiq | Antigua ja Barbuda | Bahama | Barbados | Belize | Costa Rica | Dominica | Dominikaani Vabariik | El Salvador | Grenada | Guatemala | Haiti | Honduras | Jamaica | Kanada | Kuuba | Mehhigo | Nicaragua | Panama | Saint Kitts ja Nevis | Saint Lucia | Saint Vincent ja Grenadiiniq | Trinidad ja Tobago |
# 16. aastagasada

**16. aastagasada** om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1501 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1600.

16. aastagasada| 1501 | 1502 | 1503 | 1504 | 1505 | 1506 | 1507 | 1508 | 1509 | 1510 |
| 1511 | 1512 | 1513 | 1514 | 1515 | 1516 | 1517 | 1518 | 1519 | 1520 |
| 1521 | 1522 | 1523 | 1524 | 1525 | 1526 | 1527 | 1528 | 1529 | 1530 |
| 1531 | 1532 | 1533 | 1534 | 1535 | 1536 | 1537 | 1538 | 1539 | 1540 |
| 1541 | 1542 | 1543 | 1544 | 1545 | 1546 | 1547 | 1548 | 1549 | 1550 |
| 1551 | 1552 | 1553 | 1554 | 1555 | 1556 | 1557 | 1558 | 1559 | 1560 |
| 1561 | 1562 | 1563 | 1564 | 1565 | 1566 | 1567 | 1568 | 1569 | 1570 |
| 1571 | 1572 | 1573 | 1574 | 1575 | 1576 | 1577 | 1578 | 1579 | 1580 |
| 1581 | 1582 | 1583 | 1584 | 1585 | 1586 | 1587 | 1588 | 1589 | 1590 |
| 1591 | 1592 | 1593 | 1594 | 1595 | 1596 | 1597 | 1598 | 1599 | 1600 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# 1821

**1821.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10034.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

19. aastagasada| 1801 | 1802 | 1803 | 1804 | 1805 | 1806 | 1807 | 1808 | 1809 | 1810 |
| 1811 | 1812 | 1813 | 1814 | 1815 | 1816 | 1817 | 1818 | 1819 | 1820 |
| 1821 | 1822 | 1823 | 1824 | 1825 | 1826 | 1827 | 1828 | 1829 | 1830 |
| 1831 | 1832 | 1833 | 1834 | 1835 | 1836 | 1837 | 1838 | 1839 | 1840 |
| 1841 | 1842 | 1843 | 1844 | 1845 | 1846 | 1847 | 1848 | 1849 | 1850 |
| 1851 | 1852 | 1853 | 1854 | 1855 | 1856 | 1857 | 1858 | 1859 | 1860 |
| 1861 | 1862 | 1863 | 1864 | 1865 | 1866 | 1867 | 1868 | 1869 | 1870 |
| 1871 | 1872 | 1873 | 1874 | 1875 | 1876 | 1877 | 1878 | 1879 | 1880 |
| 1881 | 1882 | 1883 | 1884 | 1885 | 1886 | 1887 | 1888 | 1889 | 1890 |
| 1891 | 1892 | 1893 | 1894 | 1895 | 1896 | 1897 | 1898 | 1899 | 1900 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Ecuador

**Ecuador**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Ecuadori vapp']] |
| Ecuadori lipp | Ecuadori vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Quito |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 256 370 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .ec |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Ecuador**, ammõtlidsõlt **Ecuadori Vabariik**, om Lõunõ-Ameeriga riik. Ecuadori pääliin om Quito.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Lõuna-Ameeriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Argentina | Boliivia | Brasiilia | Colombia | Ecuador | Guyana | Panama | Paraguay | Peruu | Suriname | Tsiili | Uruguay | Venezuela
 **Meretagonõ piirkund:**
Prantsusõ Guajaana |
# 1831

**1831.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10044.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

19. aastagasada| 1801 | 1802 | 1803 | 1804 | 1805 | 1806 | 1807 | 1808 | 1809 | 1810 |
| 1811 | 1812 | 1813 | 1814 | 1815 | 1816 | 1817 | 1818 | 1819 | 1820 |
| 1821 | 1822 | 1823 | 1824 | 1825 | 1826 | 1827 | 1828 | 1829 | 1830 |
| 1831 | 1832 | 1833 | 1834 | 1835 | 1836 | 1837 | 1838 | 1839 | 1840 |
| 1841 | 1842 | 1843 | 1844 | 1845 | 1846 | 1847 | 1848 | 1849 | 1850 |
| 1851 | 1852 | 1853 | 1854 | 1855 | 1856 | 1857 | 1858 | 1859 | 1860 |
| 1861 | 1862 | 1863 | 1864 | 1865 | 1866 | 1867 | 1868 | 1869 | 1870 |
| 1871 | 1872 | 1873 | 1874 | 1875 | 1876 | 1877 | 1878 | 1879 | 1880 |
| 1881 | 1882 | 1883 | 1884 | 1885 | 1886 | 1887 | 1888 | 1889 | 1890 |
| 1891 | 1892 | 1893 | 1894 | 1895 | 1896 | 1897 | 1898 | 1899 | 1900 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# 1903

**1903.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10116.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* 25. piimäkuu päiv – Orwelli George, inglüse kiränik, esseist, aokiränik ja kriitik

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1903 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
# 1914

**1914.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10127.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1914 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# 1979

**1979.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10192.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1979 ilmunuq raamaduq
* 1979 ilmunuq albomiq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Fotokunst

Edimäne alalõhoitunuq pääväpilt aastagast 1826
**Fotokunst** vai **fotograafia** on kunst, minka võetas üles valgustundligu matõrjaali või valgustundligu elektroonilidsõ aparaadi abiga as'ost tõõperäliidsi ja täpsit kujotuisi. Aparaati, midä pruugitas kujotusõ ülesvõtmisõs, nimitedäs fotokaamõras vai fotoaparaadis. Saadut pilti nimitedäs fotos vai pääväpildis ni taa ülesvõtmist kutsutas pildistämises.
# Kass

Gutenbergi Johannes Aparaaditehässen

**Kass** (*Felis catus*) om kodoelläi. Tä või ollaq väega karvanõ, a tä või ollaq ka ilma karvulda.

Kassi tiinüs kest keskmädselt 62 päivä.

Võromaal võidas kassi kotsilõ üteldäq viil **tiide**, **tiids'u**, **tsiids'o** vai **tsiidsi**.

## Kassõ nimeq

Vanast panti Võromaal kassõlõ sääntsit nimmi: Ants, Ints, Miisu, Kati, Kiti. Vahtsõmbist kassi- ja pininimist või lukõq Võro-Seto tähtraamatust 2008. aastaga pääle.

## Kassiq ilokirändüsen

Üts kuulsampi kassist kirotõt jutuisi om prantsusõ kiränigu Perrault' Charlesi kirotõt jutus "Saapidõga tiide".

## Mõistatuisi kassi kotsilõ

* *Nupp iih, nuul takah, hiirekeldri keskpaigah?* (Kass. Põlva kihlkund, 1966.)
* *Nutt iin, nui takah, hiirekeller keskeh?* (Kass. Rõugõ kihlkund, 1889.)
* *Nudi iin, saivas takan, hiirekeller keskpaigan?* (Kass. Urvastõ kihlkund, 1890.)
* *Tomp iin, toru takan, hiirekarp keskel?* (Kass. Kanepi kihlkund, 1896.)
* *Kerä iih, ora takah, hiirekeldre keskpaigah?* (Kass. Räpinä kihlkund, 1875.)
* *Üteh otsah ora, tõõsõh kerä, keskpaigah hiirekeldri?* (Kass. Setomaa, 1929.)

## Lätteq
# San Marino

**San Marino**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|San Marino vapp']] |
| San Marino lipp | San Marino vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | San Marino liin |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 61,2 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | [[.]] |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**San Marino**, ammõtlidõlt **Kõgõ Raholidsõmb San Marino Vabariik** (itaalia keelen *Serenissima Repubblica di San Marino*), om väikene Õuruupa riik. San Marino pääliin om San Marino liin.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |
# 17. hainakuu päiv

**17. hainakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 198. päiv (liigaastagal 199. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1845 – Treffneri Hugo, kooli- ja rahvusligu liikmisõ tegeläne

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1942 – Hansoni Paul, Vabahusristi saaja

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# Qin Shi Huangdi

**Qin Shi Huang** (秦始皇, 259 – 210 i.m.a., sündüden pant nimi **Ying Zheng**) oll' Qini riigi keisri aastagil 246-221 i.m.a. Aastagal 221 i.m.a. sai täst ütsidse Hiina riigi edimäne keisri.
# Pääliin

**Pääliin** om liin, kon ommaq maa (näütüses S'aksamaa vai timä liidumaa, Šveidsi vai timä kantoni, USA vai timä osariigi) korgõmbaq riigivõimu- ja valitsusasotusõq – parlament, valitsus, riigipää (presidendi, kuninga) residents.

## Kaeq viil

* Riike pääliino nimekiri
# Kong Fuzi

**Kong Fuzi** (*Kǒng Fūzǐ*; 孔夫子) [khung fu tsõ] 'Oppaja Kong' (võro ja eesti keelen ka **Konfutsius**, ladina keelen *Confucius*) vai **Kongzi** (孔子, 'Filosuuf Kong') (551–479 i.m.a.) oll' Vana-Hiina poliitik ja filosuuf. Timä oppus, midä nimitedäs konfutsianismis, om läbi aoluu olnuq väega mõokas Hiinan ja tuu naabrimail ni taal om suurt mõjjo ka parhilla, esiqeränis Taiwanil.

Konfutsius sündü Hiinan Lu riigin (parhillanõ Shandong) 551 i.m.a. (Keväjä ja sügüse (*Chunqiu*) aostul) õkva Songi riigist paenu ülembä perren. Vanõmbaq kuuliq ärq, ku poiskõnõ oll' kolmõaastaganõ, ni tä kasvi kehvä elo pääl, a oll' väega opmishimolinõ.

## Nimeq

"Fuzi" tähendäs 'oppaja'. Kong Fuzi'd kutsutas nii selle, et Hiinan peetä-s sündsäs oppaja nimitämist ristinimme piten. Nimme "Kongzi" pruugitas Taiwanil. Kõgõ edimält oll' Kong Fuzi nimi Kǒng Qiū [khung tsjhõu] (孔丘).

|  |
| --- |
| **Tävvendäq seod artiklit!** |
# Yuani dünastia

Yuani dünastia u. 1294. a.
**Yuani dünastia** vai **Suur Yuani riik** oll' nii Mongoli riigi jakk ku mongolidõ luud riik parhilladsõn Mongoolian ja Hiinan aastagil 1271-1368.
# Kotka (Soomõ liin)

Seo atikli om Soomõ liinast. Ku tahat lukõq Võromaa külä kotsilõ, kaeq Kotka.

Kon Kotka Soomõn om
Kotka liina kaehus**Kotka** om liin Lõunõhummgu-Soomõn Kymenlaakso maakunnan, Viro mere veeren. Pääle Kouvola om Kotka tõõnõ Kymenlaakso maakunna keskuisi.

Kotka liinan eläs nii 50 000 inemist, üten ümbrekaotsidõ kotussidõga 79 000 inemist. Kotka om inemiisi perrä võttaq Soomõn suurusõ poolõst 21. liin.

Kotka liina nimi tulõ Kotkansaarõst, mink tullõv tuust, et sääl omma pesätänü merekotkaq.

## Sõbraliinaq

Kotka liinal om üle maailma kümme sõbraliina:

* Fredrikstad, Norra
* Gdynia, Poola
* Glostrup, Taani
* Greifswald, S'aksamaa
* Klaipėda, Leedu
* Landskrona, Roodsi
* Lüübek, S'aksamaa
* Mõkolajiv, Ukraina
* Taizhou, Hiina
* Talliin, Eesti
* Kruunliin, Vinnemaa

Tal'na perrä om Kotka liinan nimmat Tallinnankatu 'Tal'na huulits'.

## Lätteq