Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Saalomoni saarõq

**Saalomoni saarõq**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Saalomoni saari vapp']] |
| Saalomoni saari lipp | Saalomoni saari vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Honiara |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 28 896 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .sb |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Saalomoni saarõq** om saarõriik Okõaanian. Saalomoni saari pääliin om Honiara.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Austraalia ja Okõaania maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Austraalia | Belau | Fidži | Kiribati | Marshalli Saarõq | Mikroneesiä Liidoriigiq | Nauru | Paapua Vahtsõnõ Ginea | Saalomoni saarõq | Samoa | Tonga | Tuvalu | Vahtsõnõ Meremaa | Vanuatu
 **Hindävolidsõq maaq ja meretagodsõq piirkunnaq:**
Ameeriga Samoa | Cooki saarõq | Guam | Niue | Norfolk | Pitcairn | Prantsusõ Polüneesiä | Põh'a-Mariaaniq | Tokelau | Vahtsõnõ Kalõdoonia |
# Fidži

**Fidži**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Fidži vapp']] |
| Fidži lipp | Fidži vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Suva |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 18 274 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .fj |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Fidži**, ammõtlidsõlt **Fidži Saari Vabariik**, om saarõriik Okõaanian. Fidži pääliin om Suva.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Austraalia ja Okõaania maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Austraalia | Belau | Fidži | Kiribati | Marshalli Saarõq | Mikroneesiä Liidoriigiq | Nauru | Paapua Vahtsõnõ Ginea | Saalomoni saarõq | Samoa | Tonga | Tuvalu | Vahtsõnõ Meremaa | Vanuatu
 **Hindävolidsõq maaq ja meretagodsõq piirkunnaq:**
Ameeriga Samoa | Cooki saarõq | Guam | Niue | Norfolk | Pitcairn | Prantsusõ Polüneesiä | Põh'a-Mariaaniq | Tokelau | Vahtsõnõ Kalõdoonia |
# Tonga

**Tonga**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Tonga vapp']] |
| Tonga lipp | Tonga vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Nuku‘alofa |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 748 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .to |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Tonga**, ammõtlidsõlt **Tonga Kuningriik**, om saarõriik Okõaanian. Tonga pääliin om Nuku‘alofa.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Austraalia ja Okõaania maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Austraalia | Belau | Fidži | Kiribati | Marshalli Saarõq | Mikroneesiä Liidoriigiq | Nauru | Paapua Vahtsõnõ Ginea | Saalomoni saarõq | Samoa | Tonga | Tuvalu | Vahtsõnõ Meremaa | Vanuatu
 **Hindävolidsõq maaq ja meretagodsõq piirkunnaq:**
Ameeriga Samoa | Cooki saarõq | Guam | Niue | Norfolk | Pitcairn | Prantsusõ Polüneesiä | Põh'a-Mariaaniq | Tokelau | Vahtsõnõ Kalõdoonia |
# Tsuktsi kiil

Kõnõld tsuktsi kiil
**Tsuktsi kiil** (tsuktsi keelen ԓыгъоравэтԓьэн йиԓыйиԓ, *lyg"oravetl'an jiljil*) om tsuktsi-kamsatka kiil, midä kõnõldas Vinnemaal.

Meheq ja naasõq kõnõlõsõq vai ommaq kõnõlnuq esiqmuudu. Om sääntsit sõnno, kon meheq ütleseq *r* ja naasõq ütlese *c*, näütüses ütleseq meheq *ryrky* ja naasõq *cyccy* ’o*dobenus rosmarus*’. Seo ilma aigu tüküs sääne nättüs ärq kaoma. Viisorin ja raadion piät naasõq "miihi kiilt" kõnõlõma.

## Keele sais ja kõnõlõjidõ arv

Tsuktsi kiil om ohostõt. Tsuktsiq ommaq naanuq vinne kiilt kõnõlõma, tsuktsi keele kõnõlõmisõ peräst om latsi koolin kiusat. Pall'oq tsuktsiq ommaq ärq liina lännüq, kas tüühü vai elämä. Maal viil tsuktsi kiilt kõnõldas, a kiilt mõistjit latsi om väega veidüq.

2010. aastaga Vinnemaa rahvalugõmisõ perrä kõnõl' tsuktsi kiilt 5100 inemist.
# Keskriigiq

Sõalidsõq liidoq 1914. aastagal
**Keskriigiq** vai **Nelikliit** (inglüse keelen *Central Powers*, s'aksa keelen *Mittelmächte*) oll' sõalinõ liit Edimädsen ilmasõan. Sinnäq kuuluvaq:

* S'aksamaa;
* Austria-Ungari;
* Türgü;
* Bulgaaria (aastagast 1915).

Keskriigiq sõdõq Antandi moodustanuq Ütiskuningriigi, Prantsusmaa ja Vinnemaa vasta. Edimält oll' Keskriike hulgan Itaalia kah, a tuu läts' ildampa üle Antandi poolõ pääle.
# Baltimaaq

Kolm Baltimaad, Eesti, Läti ja Leedu, Õuruupa kaardi pääl sinidsega
**Baltimaaq** vai **Balti riigiq** om geopoliitilinõ termin, midä pruugitas täämbädsel pääväl kolmõ Põh'a-Õuruupa väikuriigi Eesti, Läti ja Leedu kotsilõ.
# 1978

**1978.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10191.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1978 ilmunuq raamaduq
* 1978 ilmunuq albomiq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Geomeetriä

*Naanõ oppas geomeetriät.* Pilt Eukleidese "Elemente" keskaigsõst tõlkõst (u. 1310. a.)
**Geomeetriä** om matõmaatiga haro, miä uur kujondidõ suurust, kujjo, ütsüte suhtõn paiknõmist, ruumi umahuisi ja muid sääntsit küsümüisi. Geomeetriä om üts kõgõ vanõmb tiidüsharo.

Geomeetriä ku tiidüsharo ütes luujas või pitäq vanakreeka matõmaatikut Eukleidest.
# Indus

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  **Indus** |  |

 |
|  Indus ilmaruumist kaiaq |
|  | **Jõõ läteq** |  | Tiibet |
|  | **Jõgi juusk** |  | Araabia merde |
|  | **Maaq** |  | Pakistan (93%), India (5%), Hiina (2%) |
|  | **Jõgikunna suurus** |  | 1 165 000 km² |
|  | **Pikkus** |  | 3200 km (umbõs) |
|  | **Jõõ vooluhulk** |  | 6 600 m³/s (keskmäne) |

**Indus** om suur jõgi Lõunõ-Aasian. Tä nakkas pääle Tiibetist ja juusk Araabia merde. Suurõmb jago timäst (93%) om Pakistanin.
# Tüüstüs

**Tüüstüs** om laembalt võttõn egäsugumadsõq äriq, miä määntsegi ütidse meetodi perrä kassu loovaq, nigu näütüses muusigatüüstüs, autotüüstüs vai metalitüüstüs.

## Kaeq viil

* Autotüüstüs
* Energeetiga
* Muusigatüüstüs