Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nabajuun

Nabajoonõq
**Nabajuun** om kujotõlla juun maakerä pinna pääl, minkast naba poolõ jääväl maal tulõ ette nabaüü.

Põh'apoolinõ nabajuun om põh'alakjusõ 66°33'38" pääl ja lõunõpoolinõ nabajuun lõunõlakjusõ 66°33'38" pääl.

## Kaeq viil

* Käänüjuun
# Aasia

Aasia ilmaruumist kaiõn
**Aasia** om üts kuvvõst ilmajaost.

Aasiast hummogu poolõ jääs Tasalik suurmeri, lõuna poolõ India suurmeri, õdagu poolõ Õuruupa ja põh'a poolõ Põh'a-Iämeri.

Aasia suurus om 43 810 582 kruutkilomiitrit ja tuuga om tä ilmajakõ hulgan kõgõ suurõmb. Aasia võtt hindä ala 8,6% Maa pinnast.

|  Aasia maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Afganistan | Araabia Ütisemiraadiq | Armeeniä | Asõrbaidžaan | Bahrein | Bangladesh | Bhutan | Brunei | Egüptüs | Filipiiniq | Gruusia | Hiina | Hummogu-Timor | Iisrael | India | Indoneesiä | Iraak | Iraan | Jaapan | Jeemen | Jordaania | Kambodža | Kasastan | Katar | Kõrgõstan | Kuveit | Küprüs | Laos | Liibanon | Lõuna-Korea | Malaisia | Mongoolia | Myanmar | Nepal | Omaan | Pakistan | Põh'a-Korea | Saudi Araabia | Singapur | Sri Lanka | Süüria | Tadžikistan | Tai | Taiwan | Türgü | Türkmenistan | Usbekistan | Vietnam | Vinnemaa
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Abhaasia | Adõgee Vabariik | Adžaaria | Altai | Aomen | Badahšan | Baškiiria | Burjaatia | Dagõstan | Hakassia | Hongkong | Inguššia | Kabardi-Balkaaria | Kalmõkkia | Karakalpakkia | Karatšai-Tšerkessiä | Mägi-Karabahh | Osseetiä | Palõstiina | Sahha | Tiibet | Tšetšeeniä | Tšuktšimaa | Tõvamaa |

**Ilmajaoq**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Aasia |  Afriga |  Ameeriga |
|  Antarktiga |  Austraalia ja Okõaania |  Õuruupa |
# Kalaallit Nunaat

**Kalaallit Nunaat
Gröönimaa**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Kalaallit Nunaati vapp']] |
| Kalaallit Nunaati lipp | Kalaallit Nunaati vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Nuuk |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 2 166 086 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .gl |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Kalaallit Nunaat** (ka **Gröönimaa**, taani keelen *Grønland*) um maailma kõgõ suurõmb saar.
Kalaallit Nunaat vai Gröönimaa om hindävolinõ saar, miä om Taani uma. Kalaallit Nunaat püünd esiqolõmist.

Kalaallit Nunaat om Põh'a-Atlandi ja Põh'a-lämere vaihõl. Kalaallit Nunaati pinna suurus om 2 166 086 kruutkilomiitret, minkast om 83,1 % viikoko ja iändüt. Rahvas eläs 350 000 kruutkilomiitre pääl, kon olõ-õiq iändüt.

Kalaallit Nunaati ilm om arktilinõ. Kalaallit Nunaati lõunõnaban om aastaga keskmäne lämmüs +0,5 °C ja põh'anaba aastaga keskmäne lämmüs om -8,7 °C.

Kalaallit Nunaati riigikiil om kalaallisuti kiil, miä om inuiti kiil. Kalaallit Nunaat nimi tähendäs kalaallisuti keelen „kalaalliti (inemise) maad“. Tõõnõ nimi, Gröönimaa, miä põh'andus taani keele nimel *Grønland*, tähendas „rohilist maad“.
# Õdagumeri

Õdagumeri 2000. a. urbõkuun
**Õdagumeri** om Atlandi suurõmere sisemeri, miä piiras Eestit põh'a ja õdagu puult. Tõsõq riigiq Õdagumere ümbre ommaq Läti, Leedu, Poola, S'aksamaa, Taani, Roodsi, Soomõ nink Vinnemaa.

Õdagumeri Kuramaal 2007. a. hainakuun
## Kaeq viil

* Viro meri
# Hiina

**Hiina** vai **Hiinamaa** (hiina keelen 中国 (Zhōngguó)) om maa Hummogu-Aasian. Pääle perämäst Hiina kodosõta (mink suurõmbaq tapõlusõq lõppiq 1949. a.) tekkü Hiinan kats riiki:

* *Hiina Rahvavabariik* (lühembält *Hiina RV*), midä mõnikõrd kutsutas *Kommunistligus Hiinas* vai lihtsähe *Hiinas* ja miä kontroll maisõmaa-Hiinat, Hong Kongi (aastagast 1997) ja Aomeni (aastagast 1999);
* *Hiina Vabariik*, midä sakõstõ kutsutas ka *Taivanis* ja miä kontroll Taivani, Penghu, Kinmeni ja Matsu saart.