Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ütiskuningriik

**Ütiskuningriik
United Kingdom**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Ütiskuningriigi vapp']] |
| Ütiskuningriigi lipp | Ütiskuningriigi vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | London |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 244 820 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .uk |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Ütiskuningriik** (inglüse keelen *United Kingdom*), täüsnimega **Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriik** (*United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland*) om Õuruupa riik. Ütiskuningriigin om neli maad: Inglüsmaa, Sotimaa, Kõmrimaa ja Põh'a-Iirimaa. Ütiskuningriigi pääliin om London.

Ütiskuningriigi kuningas om pääle kuningaimänd Elizabeth II kuulmist 2022. aastagal Charles III.

Pääministri : Keir Starmer (2024)

## Kaeq viil

* Inglüsmaa
* Kõmrimaa
* Sotimaa

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |
# Kotonkoolitus

**Kotonkoolitus** om üldharidusõ andmise viis, ilma koolin käümiseldä. Kotonoppamine oll' inne valgustusaigu väega harilik, a vahtsõmbal aol om naat taad võimalust jälki maailman rohkõmb tarvitama 1970. aastist pääle.

Kotonkoolitajil latsõvanõmbil om hariligu kooli vasta mitmasugumaidsi põhjuisi, näütüses:

* kooli kõrd vai läbisaamine mõos halvastõ;
* usolidsõq põhjusõq;
* koolin antava haridusõ sisu;
* elämise kotus koolist kavvõn;
* pereq om välämaal;
* latsõq reisväq pall'o (noorõq sportlasõq vai näütlejäq)
* latsõ haigus

Riigivõimu suhtumist om mitmasugust. Näütüses
USA-n, Suurbritannian, Vahtsõl Meremaal lubatas. Mõnõl puul andas luba küländ lihtsält, mõnõl puul piät olõma täüdedüq mitmasugumadsõq koolitajidõ ja kõrraldusõ tingimüseq.

Eesti säädüseq kotonkoolitusõ kotsilõ ommaq kimmide hulgast.

Roodsin, S'aksamaal, Türgün ja Hispaanian om kotonkoolitus keelet. 2003. aastagal oll' S'aksamaal umbõs 500 last varguisi kotonoppusõl.

**Kotonkoolitusõ viise** om väega mitmit. Tetäs võimaligult üldharidusõ iinkujo perrä vai hoobis errämuudu. USA algkoolioppaja **John Holt** (1923-1985) iistvõtmisõl om edendet "ilma koolilda kasvatamist", kon ei olõq tunniplaani, latsõq mängväq umavahel ja suuri inemiisiga, tegeväq suuriga üten mitamsugumaidsi töid, nägeväq TV-d, tiatrit jne.
Kotonoppusõ jaos ommaq mitmasugumadsõq seldsiq, kotonkoolitajidõ ütistüq, nõvvoandmisfirmaq, kavvõstopminõ, e-kooliq jne.

**Kotonoolitusõ puudusõs** arvatas, et lats putus tõisiga veidüq kokko, ei harinõq inemiisiga läbi saama. Toolõ vaiõldas vasta, et koolin om latsõl kunstlik seltskund, lats ei harinõq läbi käümä vähämbide latsi ja suuri inemiisiga.

**Eesti**n oll' kotonkoolitamisõl 2008/2009 a. vanõmbidõ tahtmisõ peräst 96 last ja tervüse peräst 571 last. Om olõman MTÜ Eesti Koduõppe Keskus.

**Vinnemaal** om kotonkoolitus säädüsega kõrraldõt 1992. aastast. Kotonkoolitusõn latsi oll' sääl 2008. a. 11 000 ja 2012. a. päält 100 000.

**USA**-n om kotonkoolitusõn päält 1 mill'ona latsõ ja ega aasta tulõ manu 15%.

## Välislingiq

MTÜ Eesti Koduõppe Keskus
[]
# Briti Columbia

|  |
| --- |
| **Briti Columbia provints** |
|

---

 |
| Riik: Kanada |
| Suurus: 944 735 km² |
| Elänikke: 4 849 442 (2018) |
| Keskus: Victoria |
|

---

 |
|  Kon Briti Columbia Kanadan om |

**Briti Columbia** om provints Kanadan.

## Briti Columbia nimest

Provints, midä s'oo ilma aigu tunnõtas Briti Columbia nimega, oll' umal aol osa maast, midä inglüse meresõitja Drake'i Francis kuts' Vahtsõs Albionis (Albion om Inglüsmaa tõnõ nimi). Ku kaptõn Vancouveri George jousõ Põh'a-Ameeriga õdaguranda üle 200 aastaga ildampa, 1790. a., jagi tä piirkunna kolmõs osas ja and' egalõütele vahtsõ nime.

Suurõ saarõ, midä täämpä tunnõtas ku Vancouveri saart, nimit' tä Quadra ja Vancouveri saarõs, hindä ja umast hispaania maiõuurjast sõbra Don Juan Francisco de la Bodega y Quadra perrä. Ranna lõunapoolidsõ jao, kohe kuuluvaq ka Washingtoni ja Oregoni osariigi osaq, nimit' tä Vahtsõs Georgias tuuaigsõ Inglüse kuninga George II perrä. Lõpus nimit' tä ranna põh'a- ja keskosa Hanoveris, Hannoveri huuvkunna avvus.

Ku Vancouveri saar vällä jättä, es kestäq Vancouveri annõt nimeq kavva. Nuuq muudõtivaq ärq 19. aastagasaa alostusõn. Maiõuurjalõ Fraseri Simonilõ anti käsk luvvaq säälkandin edimädseq õuruuplaisi asundusõq. Ranna põh'ajaolõ and' tä nimes Vahtsõnõ Kalõdoonia (Caledonia om Skotimaa ladina keelen), s'ollõ et tuu kandi maastik oll' tä jaos Skotimaa mäki muudu. Lõunapoolidsõmba jao nimit' tä Columbias Columbia jõõ perrä, miä sääl om. Ku piir Ameeriga Ütisriike ja Kanada vaihhõl paika panti ja suurõmb jago lõunapoolidsõst maast läts' Ameerigalõ, nimitediq Kanadalõ jäänüq maa ümbre Briti Columbias, s'ollõ et tuu jäi Briti kontrolli ala. Ku 1871. a. luudi provints, sai ka tuu nimes Briti Columbia.

|  Kanada provindsiq ja alaq |
| --- |
|  **Provindsiq:**
Alberta | Briti Columbia | Manitoba | New Brunswick | Newfoundland ja Labrador | Nova Scotia | Ontario | Prints Edwardi saar | Quebec | Saskatchewan
 **Alaq:**
Nunavut | Põh'aõdagu alaq | Yukon |
# Riik

**Riik** om kimmä territooriumigaq hindäette (suvõräänne) ütsüs.

Maailman om parhilla 194 maad, miä vastasõq inäm-vähämb kõigilõ riigi tunnussilõ.

* Maailma maaq
# Agnostitsism

**Agnostitsism** om saisukotus, et mõndsi uso vai metafüüsikaga köüdet väüdüsside (nt. tuu, kas mõni jumalus olõman om) kotsilõ olõ-iq teedäq vai olõki-q põhimõttõlidsõlt võimalik teedäq saiaq, kas nääq õigõq ommaq.
# Grenada

**Grenada**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Grenada vapp']] |
| Grenada lipp | Grenada vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Saint George’s |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 344 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .gd |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Grenada** om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Grenada pääliin om Saint George’s.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Põh'a-Ameeriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Ameeriga Ütisriigiq | Antigua ja Barbuda | Bahama | Barbados | Belize | Costa Rica | Dominica | Dominikaani Vabariik | El Salvador | Grenada | Guatemala | Haiti | Honduras | Jamaica | Kanada | Kuuba | Mehhigo | Nicaragua | Panama | Saint Kitts ja Nevis | Saint Lucia | Saint Vincent ja Grenadiiniq | Trinidad ja Tobago |
# Aokirändüs

**Aokirändüs** om pääväkõrraliidsi sündmüisi kotsilõ teedüse korjaminõ, ülekaeminõ, uur'minõ ja edesiandminõ. Aokirändüsen tüütäjä om aokiränik.

## Kaeq ka

Võro aokirändüs
# Roodsi

**Konungariket Sverige**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Roodsi lipp | Roodsi vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: olõ-i* |
|  |
| **Riigikiil'** | Roodsi kiil |
| **Pääliin** | Stockholm |
| **Kuning** | Carl XVI Gustaf |
| **Pääministri** | Stefan Löfven |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan 55 450 295 km² 8,67% |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan 90. 10 042 928 (2017) 22/km² |
| **Hindäperi** |  |
| **Raha** | Roodsi kruun' (SEK) |
| **Aovüü**  - suvõaig | Kesk-Õuruupa aig (UTC+1) Kesk-Õuruupa suvõaig (UTC+2) |
| **Riigihümn'** | Du gamla, Du fria |
| **Internetitunnus** | .se |
| **Telefonikuud'** | 46 |

**Roodsi Kuningriik** (roodsi keelen *Konungariket Sverige,* välläütlemine [ˈkôːnɵŋaˌriːkɛt ˈsvæ̌rjɛ]) om Õuruupa riik. Roodsil om ütine maapiir Soomõ ni Norraga ja ütine merepiir Taani, S'aksa, Poola, Vinnemaa, Leedu, Läti ni Eestiga. Roodsi om Õuruupa Liido ja NATO liigõq. Roodsi raha om roodsi kruun.

Roodsi pääliin ni kõgõ suurõmb liin om Stockholm.

## Nimi

Arvatas, et nimi Roodsi, midä õdagumeresoomõ keelin pruugitas, tegüsi Stokholmist põh'aõdagu poolõ jäävä Roslageni piirkunnast, roodsi keeli om piirkund *rōþsland* ja taa kandi inemiseq *rōþskarl* . Tegosõna tähendäs sõudmist ja õdagumeresoomõ keeleq ommaq taa Roodsi nimmamisõs pruukmistõ võtnuq arvadaq viikingiaol.

## Poliitiga

Riigikõrraldusõ poolõst om Roodsi kuningriik, sääl om konstituts'oonilinõ monarkia.

## Luudus

Roodsin om pall'o mõtso ja sääl ommaq ilosaq jõõq.

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

## Lätteq

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |
# Ujominõ

**Ujominõ** om inemise vai eläjä liikminõ vii sisen ilma kõrvalidsõ abilda. Tuud tetäs nii aoviidüsses ku spordis.

Ujominõ om tervüsele hää.

Pini ujos.