Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 2026

**2026.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10239.** aastak sirvikallendri perrä.

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* 1. vahtsõaastakuu päiv – Bulgaarian võeti pruukmistõ õuro.

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

21. aastagasada| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| 2031 | 2032 | 2033 | 2034 | 2035 | 2036 | 2037 | 2038 | 2039 | 2040 |
| 2041 | 2042 | 2043 | 2044 | 2045 | 2046 | 2047 | 2048 | 2049 | 2050 |
| 2051 | 2052 | 2053 | 2054 | 2055 | 2056 | 2057 | 2058 | 2059 | 2060 |
| 2061 | 2062 | 2063 | 2064 | 2065 | 2066 | 2067 | 2068 | 2069 | 2070 |
| 2071 | 2072 | 2073 | 2074 | 2075 | 2076 | 2077 | 2078 | 2079 | 2080 |
| 2081 | 2082 | 2083 | 2084 | 2085 | 2086 | 2087 | 2088 | 2089 | 2090 |
| 2091 | 2092 | 2093 | 2094 | 2095 | 2096 | 2097 | 2098 | 2099 | 2100 |
# Oulu

|  |
| --- |
| **Oulu** |
|

---

 |
| Oulu  |
| Uleåborg  |
|

---

 |  |
|  Oulu turg (piimäkuu 2010)

---

 |  |
| Riik: Soomõ |
| Suurus: 3313 km² |
| Elänikke: 193 902 (vahtsõaastakuu 2014) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 65°01′ N 025°28′ E |  |
|  Kon Oulu Soomõn om |

**Oulu** liin om liin Põh'a-Soomõn Oulu jõõ suun Perämere veeren. Tä om suurusõ poolõst viies liin Soomõn ja Põh'a-Pohjanmaa maakunna keskus. Oulun eläs umbõs 194 000 inemist. Oulu om Oulu lääni valitsõmiskeskus.

## Aolugu

Arvatas, et Oulu nimi om peri saami keele sõnast, miä tähendäs üle lahkavat vett.

Liina asot' 1605. a. Roodsi kuning Karl IX. Oulu oll' 18.–19. aastagasaal tiit tuuperäst, et sääl tetti rohkõhe tõrva. Oulu sai 1765. a. liinaõigusõq. 1822. a. häöt' suur tulõkah'o keskliina ärq. Aoluu joosul om Oulu palanu kokko kümme kõrda.

1982. a. asotõt *Technopolis* oll' Põh'amaiõ edimäne teknoloogiakülä. Täämbä om Oulu tiit ku teknoloogialiin.

## Alaq

Tugõvaq tüüstüsalaq ommaq puu-, paprõ- ja terästüüstüs. Näütüses om Nuottasaari liinaosan Stora Enso vabrik. Oulu ülikoolin nakaś pääle elektro- ja massinatekniga oppaminõ jo 1960. aastil. Oulun om ka ülikooli haigõmaja ja arstitiidüse tiidüskund. Kõgõ rohkõmb tüükotussit om teenindüse, tüüstüse ni kaubandusõ alal.

## Koolitus

Oulu om tiit ku üliopilasliin. Oulu ülikuul om asotõt 1958. aastaga. Ülikoolin opp 17 000 üliopilast ja käü tüül 3000 tüütäjät. Tä um riikevaihõlinõ ülikuul, kon tetäs uurmistüüd päält 70 tiidüsalal.

## Kultuur ja meediä

Tugõvaq kultuurialaq ommaq näütüses filmi- ja fotokunst, tands ni latsikultuur. 1983. a. ehitedün Madetoja saalin toimõndas Oulu Sinfonia, miä om Õuruupa Liido ala kõgõ põh'apoolitsõmb elokutsõlinõ sümfooniaorkõstri.

Oulun ilmus aoleht *Kaleva*. Tä om levigu poolõst Soomõ nelläs, säidse päivä nädälin ilmuv aoleht. Kalevat om loet 1899. aastagast saaniq.

## Sõprusliinaq

Oulu sõprusliinaq ommaq:

* Alta, Norra (1948)
* Arhangelsk, Vinnemaa (1993)
* Boden, Roodsi (1948)
* Bursa, Türgü (1978)
* Halle, Śaksamaa (1968)
* Hangzhou, Hiina (2011)
* Leverkusen, Śaksamaa (1968)
* Odessa, Ukraina (1957)
* Siófok, Ungari (1978)

## Välislingiq

* Oulu liina kodolehekülg
# Hummogu-Ukraina sõda

**Hummogu-Ukraina sõda** (vai **Ukraina kriis**, **sõda Donbassin**, **Vinne-Ukraina sõda**) om sõariistoga kokkominek Hummogu-Ukrainan Ukraina valitsusväki ja vinnemeelitside vaihõl. Sõda naas' pääle 2014. aastaga mahlakuun.

Vinnemaa plaanits' Krõmmi hindä alaq võtmist joba innembi – 2008. aastagal ütel' Vinnemaa president Vladimir Putin: "Kuq Ukraina saagi NATO liikmõs, sis õnnõ ilma Krõmmi ja Hummogu-Ukrainaldaq.". Inne Hummogu-Ukraina kriisi võtt' Vinnemaa hindäle Krõmmi puul'saarõ.

13. hainakuu pääväl 2020 sai Donbassin hukka Valgõvenen sündünüq Eesti kodakundsusegaq Iljini Nikolai, kiä oll' sääl tohtris.

2022. aastaga 24. radokuu pääväl alost Vinnemaa üleüledse sisseminekiga Ukrainahe.

## Sõa põhjusõq

Joba mitu aastaka oll' ukrainlaisi ja vindläisi vaihõl vaieluisi olnuq, inämbjaolt keeleküsümüisi üle. Hummogu-Ukraina sõda naas' pääle, ku 2014. aastaga mahlakuun oll' Ukrainan riigipüürdmine, miä käänd' maaha vinnemeelidse Janukovõtši valitsusõ. Pääle tuud panti mitmõn Ukraina liinan käümä mässoq vahtsõ valitsusõ vasta, Hummogu-Ukrainan oll' ka valitsushuunõq mässäjide käen.

Ütes kriisi har'as om peet ka sama aastaga hainakuud, kuq lasti alla Malaõsia Airlinesi lind 17, kõik pia 300 inemist kuuli. Uur'minõ tekk' selges, et linnuk' lasti alla Pervomaiski lähküst Vinnemaalt tuudu raketikogo Buk raketigaq 9M38.

## Vindläisi ähvärdüseq 2021 ja 2022

### 2021

Ukraina võimõ perrä kuuli 2021. aastaga edimädse kolmõ kuuga sõan 25 Ukraina sõamiist. Urbõkuu lõpun vei Vinnemaa hulga miihi ja sõatehnikat õkva Ukraina piiri taadõ ja okupeeritühe Krimmi. 9. mahlakuu pääväs kõnõldi joq 85 000-st sõamehest, kiä olliq valmis Ukrainahe sisse minemä.

Vinnemaa valitsus ütel' et Vinne väeq ei olõq Ukrainalõ ohos, a Vinne ammõtnik Kozagi Dmitri hoiat', et Vinne väeq võivaq Vinne kuakundlaisi Ukrainan kaitsaq ja egäsugunõ kriisi süvändämine tähendäs Ukraina lõppu. Tuus aos oll' joba poolõlõ mill'onilõ inemisele esiqnaanuin Donetski ja Luganski Rahvavabariigen kätte ant Vinne pass.

### 2022

2022. aastaga alostusõn oll' Ukraina piiri takan joba 150 000 sõamiist.

24. radokuu päävä hummogul and Vinnemaa president Putini Vladimir teedäq, et Vinnemaa naas pääle sõalisõ sisseminekiga Ukrainahe ja soovit' ukrainlaisi sõariistaq maaha pandaq, Vinnemaa alost' sõariistoga rünnäkit mõni minut ildampa. Pruugiti kavvõmaarakette ni sõalinnukit, minkaq pommitõdi mitmit Ukraina liino. Päävä lõpus and' Ukraina Tervüseministeeriüm teedäq 57-st koolnust ja 169-st vikasaanust ukrainlasõst.

## Lätteq
# 1893

**1893.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10106.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* Põlva tütärlatsi kihlkunnakuul panti kinniq

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

19. aastagasada| 1801 | 1802 | 1803 | 1804 | 1805 | 1806 | 1807 | 1808 | 1809 | 1810 |
| 1811 | 1812 | 1813 | 1814 | 1815 | 1816 | 1817 | 1818 | 1819 | 1820 |
| 1821 | 1822 | 1823 | 1824 | 1825 | 1826 | 1827 | 1828 | 1829 | 1830 |
| 1831 | 1832 | 1833 | 1834 | 1835 | 1836 | 1837 | 1838 | 1839 | 1840 |
| 1841 | 1842 | 1843 | 1844 | 1845 | 1846 | 1847 | 1848 | 1849 | 1850 |
| 1851 | 1852 | 1853 | 1854 | 1855 | 1856 | 1857 | 1858 | 1859 | 1860 |
| 1861 | 1862 | 1863 | 1864 | 1865 | 1866 | 1867 | 1868 | 1869 | 1870 |
| 1871 | 1872 | 1873 | 1874 | 1875 | 1876 | 1877 | 1878 | 1879 | 1880 |
| 1881 | 1882 | 1883 | 1884 | 1885 | 1886 | 1887 | 1888 | 1889 | 1890 |
| 1891 | 1892 | 1893 | 1894 | 1895 | 1896 | 1897 | 1898 | 1899 | 1900 |
# 1905

**1905.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10118.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1905 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Erirelatiivsusteooria

**Erirelatiivsusteooria** om füüsigateooria ao ja ruumi köüdüssest. Einsteini Alberti 1905. aastaga artiklin "Liikuvidõ kihhi elektrodünaamikast" näüdätäs teooriat ku tuginõvat õnnõ katõlõ postulaadilõ. Edimäne noist om relatiivsusõpõhimõtõq, miä ütles, et füüsiga säädüseq ommaq invariantsõq ehk masvaq üttemuudu kõigin intertsiaalsin (kipõndusõldaq) tagaperäsüstemiin. Tõõnõ postulaat ütles, et valgusõ kibõhus vaakumin om kõigilõ kaejilõ üteviisiline, olõnõmaldaq valgusõ lättest vai kaejast. Nii revidiir erirelatiivsusteooria Newtoni mekaanikat ja Maxwelli elektrodünaamikat, ehitäs noidõ pääle kokkokõlalidsõ teooria.

Relatiivsuspõhimõttõst tulõ vällä, et pikkusõq ja kestüseq olõnõsõq kaejidõ liikmisõst ja tegeligult absoluutsõt ruumi ja absoluutsõt aigu ei lövvüq. Aigu ja ruumi või tuuperäst kaia ku ütte aigruumi. Erirelatiivsusteooria tõõnõ tähtsä järeldüs om massi ja energiä ekvivalentsüs. Erirelatiivsusteooria edesiarõndus om üldrelatiivsusteooria, miä tegeles inertsiaalsidõ tagaperäsüstemidegaq ja gravitatsioonigaq, taandõn tuud aigruumi kõvõrdusõlõ.
# 1908

**1908.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10121.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* Rebase Alfons, sõaväeläne
* Kumari Aino, eesti tsirgutiidläne

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1908 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
# Tsiber'

**Tsiber'** om suur' tükk maad Aasian. Tsiberi õdagupiiris ommaq Uurali mäeq ja hummogupiiris Vaiknõ suurmeri.

Parhillaq jääs Tsiber' inämbäste Vinnemaa valtsusõ ala. Veidemb tükk Tsiberit jääs Kasahstani põh'apoolitsehe jakko.

Uma nime om Tsiber' saanuq Tsiberi khaaniriigi perrä.
# 1934

**1934.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10147.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1934 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Hitleri Adolf

**Hitleri Adolf** (**Adolf Hitler**) sündü 20. mahlakuu pääväl 1889 Austrian ja tä oll' Śaksamaa poliitik. Hitleri Adolf oll' karismaatilinõ miis ja tä valitsusao korgpunktil oll' suuremb osa Õuruupast timä kontrolli all. Tä oll' Śaksamaa sõaväe ja rahva juht Tõõsõ Ilmasõa aol ja ku Śaksamaa oll' sõa piaaigo kaotanuq sis Hitler tekk' Berliinin uman punkrin hindätapmisõ.

Adolf oll' neläs lats perren, tä esä oll' tolliammõtnik ja tä imä ja esä olliq hindävaihõl sugulasõq.
Hitleri Adolf om opnuq algkoolin ja sis Linzin reaalkoolin kon tedä mõodiq Poetschi Leopoldi antisemiitliguq kaehtusõq. Tuud kuuli tä es lõpõdaq ja tuuperäst oll' tä koolitus oll' kehv.

Ku tä esä kuuli sis Adolf elli pensionist ja imä kulul: käve oopõrin ja kunstigallõriin ja taht` kõrgkuuli minnäq a tä raha sai otsa ja tä es lääq. Lätś hoobis Meidlingihe kon oll' kodolda inemiisi päävari.

Hitleri Adolf om kirotanuq mälehtüisiraamadu **„Mein Kampf“ („Muq võitlus“)**. Tä oll' kasvosüüjä ja peläś korgust. Uma elo aol tä es piibudaq egaq es pruugiq viina. Tä kõgõ meelelidsemb viiemeistre oll' Wagneri Richard.

Hitleri Adolf kuuli 30. mahlakuu pääväl 1945 Berliinin hindä käe läbi.
# 29. piimäkuu päiv

**29. piimäkuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 180. päiv (liigaastagal 181. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1866 - Martini Ir'o, seto laulik
* 1906 - Lindsaarõ Peeter, kiränik, aokiränik ja sõaväeläne
* 1945 - Auna Karl Eduard, mõtsatiidläne

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1940 - Sommeri Samuel, seto rahvaluulõ korjaja
* 1945 - Auna Karl Eduard, mõtsatiidläne
* 1950 - Käisi Johannes, koolimiis
* 1978 - Kõlli Friedrich, kiränik ja aokiränik

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* Piitrepäiv (võro rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# 1. hainakuu päiv

**1. hainakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 182. päiv (liigaastagal 183. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1918 - Leisi Harri, kultuuritegeläne
* 1928 - Paisniku Nikolai, haridustegeläne
* 1934 - Pino Nasta, kiränik ja aokiränik
* 1969 - Ruitlasõ Olavi, kiränik ja luulõtaja

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* 2006 - Lepiksoni Robert, ärimiis ja poliitik

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# Vikimeediä Tsihtsäädüng

Logo
**Vikimeediä Tsihtsäädüng** (ingl. k. *Wikimedia Foundation*; **WMF**) om rahvidõvaihõlinõ ütisüs, miä tukõ ja kõrraldas Vikipeediä ja mitmidõ tõisi vikidõ tüüd.

## Kaeq viil

* Wikimedia Eesti
# Albaania kiil

**Albaania kiil** (*gjuha shqipe*, *shqip*) kuulus indoõuruupa kiilkunda hulka ja om sääl umaette keelerühm. Lähäbmat sugulust tõisi indoõuruupa keelerühmiga olõ-õi lövvet.

Albaanian (3,3 mill'onat kõnõlõjat) ja Kosovon (2 mill'onat kõnõlõjat) om albaania kiil riigikeelek.

Suur hulk kõnõlõjit eläs ka Montõnegron ja Serbiän (kokko ligi 1 mill'on), Makõdoonian (700 000), Kreekan (140 000), Türgün (300 000) ja Itaalian (90 000).

Kokko om kõnõlõjit umbõs 6-8 mill'onat inemist.
# Põh'a Makõdoonia

**Република Северна Македонија
Republika Severna Makedonija**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Põh'a Makõdoonia lipp | Põh'a Makõdoonia vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: olõ-i* |
|  |
| **Riigikiil'** | makõdoonia kiil |
| **Pääliin** | Skopje |
| **President** | Siljanovska-Davkova Gordana |
| **Pääministri** | Mickoski Hristijan |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan 145 25 436 km² 1,1% |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan 147. 1 836 713 (2021) 71,4/km² |
| **Hindäperi** | 8. süküskuu päiv 1991 |
| **Raha** | Makõdoonia dinaar (MKD) |
| **Aovüü**  - suvõaig | Kesk-Õuruupa aig (UTC+1) Kesk-Õuruupa suvõaig (UTC+2) |
| **Riigihümn'** | Denes Nad Makedonija |
| **Internetitunnus** | .mk |
| **Telefonikuud'** | +389 |

**Põh'a Makõdoonia Vabariik** (makõdoonia keelen *Република Северна Македонија*) om Õuruupa riik.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |
# Serbiä

**Serbiä**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Serbiä vapp']] |
| Serbiä lipp | Serbiä vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Belgrad |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 77 589 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .rs |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Serbiä** (Србија), ammõtlidõlt **Serbiä Vabariik**, om Õuruupa riik. Serbiä pääliin om Belgrad.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |
# 1965

**1965.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10178.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1965 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# 10. põimukuu päiv

**10. põimukuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 222. päiv (liigaastagal 223. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* 1993 – Põlva alõvist sai liin
* 2007 – naas' pääle XIX Kaika suvõülikuul Ruusal.

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1822 – Mattissoni Otto Georg, köstri, kuulmeistri ja koorijuht
* 1970 – Trolla Heiki, kunstnik

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* 156 i.m.a. – Wu, Hani dünastia keisri

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* Labõrõdsõpäiv (võro rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# 31. joulukuu päiv

**31. joulukuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga perämäne, 365. päiv (liigaastagal 366. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* 1918 – Vabahussõan joudõvaq Talliina edimädseq Soomõ vabatahtliguq major Ekströmi juht'misõl.
* 1919 – Vabahussõan sõlmiti vaheraho.

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* 1798 – Faehlmanni Friedrich Robert

### Muu ilma inemiseq

* 1869 – Matisse Henri, kunstnik
* 1937 – Hopkinsi Anthony

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1971 – Piho Rudolf, arst, Vabahusristi saaja
* 1990 – Kongo Alfred, kunstnik

### Eesti inemiseq

* 1949 – Valgre Raimond
* 2024 – Rüütli Arnold, III Eesti Vabariigi President

### Muu ilma inemiseq

* 1872 – Kivi Aleksis, soomõ kiränik

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
* *The New York Times* taa päävä kotsilõ

---

|  |
| --- |
|  |
| **Aastaga kuuq ja pääväq** |
| Vahtsõaastakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Radokuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 (29)  |
| Urbõkuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Mahlakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Lehekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Piimäkuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Hainakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Põimukuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Süküskuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Rehekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Märtekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Joulukuu     | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |