Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kõrgõstan

**Kõrgõstan**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Kõrgõstani vapp']] |
| Kõrgõstani lipp | Kõrgõstani vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Biškek |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 199 900 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .kg |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Kõrgõstan**, ammõtlidsõlt **Kõrgõstani Vabariik**, om riik Kesk-Aasian. Kõrgõstani pääliin om Biškek.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Aasia maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Afganistan | Araabia Ütisemiraadiq | Armeeniä | Asõrbaidžaan | Bahrein | Bangladesh | Bhutan | Brunei | Egüptüs | Filipiiniq | Gruusia | Hiina | Hummogu-Timor | Iisrael | India | Indoneesiä | Iraak | Iraan | Jaapan | Jeemen | Jordaania | Kambodža | Kasastan | Katar | Kõrgõstan | Kuveit | Küprüs | Laos | Liibanon | Lõuna-Korea | Malaisia | Mongoolia | Myanmar | Nepal | Omaan | Pakistan | Põh'a-Korea | Saudi Araabia | Singapur | Sri Lanka | Süüria | Tadžikistan | Tai | Taiwan | Türgü | Türkmenistan | Usbekistan | Vietnam | Vinnemaa
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Abhaasia | Adõgee Vabariik | Adžaaria | Altai | Aomen | Badahšan | Baškiiria | Burjaatia | Dagõstan | Hakassia | Hongkong | Inguššia | Kabardi-Balkaaria | Kalmõkkia | Karakalpakkia | Karatšai-Tšerkessiä | Mägi-Karabahh | Osseetiä | Palõstiina | Sahha | Tiibet | Tšetšeeniä | Tšuktšimaa | Tõvamaa |
# Personalpuutri

Personaalpuutri
**Personaalpuutri** (inglüse keelen *personal computer*, lühkolt *PC*) om puutri, miä sünnüs ummi võimaluisi, suurusõ ja hinna poolõst hariligulõ inemisele egapäävädse tüü tegemises vai aoviitmises.
# Hiina müür

Hiina müür 2004. a. suvõl
**Hiina müür** (hiina keelen: 萬里長城 (Wànlǐ Chángchéng) - '10 000 lii müür') om pikk müür Hiinan, miä om ehitet 3. aastagasaast i.m.a. kooni 17. aastagasaa alostusõni, et kaitsaq valitsõvit dünastijit võõrvõimõ (mongoliq, türkläseq jt.) sissetungi iist.

Müürü pikkusõs loetas 6352 km nink täämbädsel pääväl küünüs müür mere veerest Pekingist hummogu puul Gobi kõrbõni Gansu provindsin keset Hiinat.

Müür om 9 miitret korgõ, pääl 5,5 miitret lagja nink müürü pääl om tii, vahitorniq, värehtiq ja kandsiq, minkast ütsindä vahitornõ om kokko loet umbõs 20 000 (hiina aoluulasõq arvasõq, et kunagi võisõ noidõ arv ollaq 60 000).
# 1949

**1949.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10162.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* 12. vahtsõaastakuu päiv - Murakami Haruki, jaapani kiränik

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1949 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Leedu

**Lietuvos Respublika**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Leedu lipp | Leedu vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: Vienybė težydi* |
|  |
| **Riigikiil'** | leedu kiil |
| **Pääliin** | Vilnius |
| **President'** | Gitanas Nausėda |
| **Pääministri** | Inga Ruginienė |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan 121 65 300 km²  |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan 138. 2 886 515 (2024) 44/km² |
| **Hindäperi** |  |
| **Raha** | Õuro |
| **Aovüü**  - suvõaig | Hummogu-Õuruupa aig (UTC+1) Hummogu-Õuruupa suvõaig (UTC+2) |
| **Riigihümn'** | Tautiška giesmė |
| **Internetitunnus** | .lt |
| **Telefonikuud'** | 370 |

**Leedu Vabariik** (leedu keelen *Lietuvos Respublika*) om Õuruupa riik, üts Baltimaist. Meilt kaiaq om ta lõunõn.

Leedu om Õdagumere veeren, kõgõ lõunõpoolitsõmb Baltimaa. Leedust põh'a poolõ jääs Läti, hummogu poolõ Valgõvinne, lõunõ poolõ Poola ja lõunõõdagu poolõ Vinnemaa all olõja Kaliningradi oblast. Üle mere om Leedul õdagupiir Roodsiga.

Leedu pindala om nii 65 300 km2, 2024. aastaga alostusõn elli sääl 2 886 515 inemist. Leedu pääliin ja kõgõ suurõmb om Vilnius. Tõõsõq suurõq ja tähtsämbäq liinaq ommaq näütüses Kaunas, Klaipėda ja Šiauliai.

Suurõmb jago elänigest (82,6%) ommaq leedulasõq, kiä ommaq balti rahvas ja kiä kõnõlõsõq leedu kiilt, miä om üts balti keelist. Veidembüsrahvist om rohkõmb poolakõisi (6,3%), vindläisi (5%), valgõvindläisi (2,1%) ja ukrainlaisi (1,7%). Poolakõsõq ommaq inämbüisi Vilniusõ maakunnan.

2004. aastagast om Leedu Õuruupa Liido ja NATO liigõq. 2015. aastagast võeti pruukmistõ õuro.

## Lätteq

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |
# Qingi dünastia

Qingi Hiina 1820. a.
**Qingi dünastia** (hiina keelen: 清朝; pinyinin: Qīng Cháo) oll' perämäne Hiina valitsõjidõ dünastia. Tä valits' aastagil 1644–1912. Inne tuud oll' Mingi dünastia ja peräst tuud tull' Hiina Vabariik.
# Katsini kiil

**Katsini** ehk **tsinpo kiil** om tiibedi-birma kiilkunna kiil, midä kõnõldas Birman Katsini osariigin ja Hiinan Yunnani provindsin.

Katsni kiilt ku imäkiilt kõnõlõs Birman 900 000 ja Hiinan 40 000 inemist.

|  |
| --- |
| **Jinghpaw alphabet** |
| A ʔà | Ă ʔa̰ | E ʔɛ̰ | Ē ʔɛ̀ | È ʔɛ́ |
| I ʔì | O ʔɔ̀ | U ʔù | AI ʔàɪɴ | AU ʔáʊɴ |
| AW ʔɔ́ | OI ʔʊ̀ɛ́ | B ba̰ | CHY t͡ɕa̰ | D da̰ |
| G ɡa̰ | GY ɡa̰ja̰ | H ha̰ | J d͡ʑa̰ | K ka̰ |
| KY ka̰ja̰ | HK kʰa̰ | HKY kʰa̰ja̰ | L la̰ | M ma̰ |
| N na̰ | NG ŋa̰ | NY ɲa̰ | P pa̰ | HP pʰa̰ |
| HPY pʰa̰ja̰ | R ja̰ | S sʰa̰ | SH ʃa̰ | T ta̰ |
| TS sa̰ | HT tʰa̰ | W wa̰ | Y ja̰ | Z za̰ |
# Talv

Talvinõ Meenikunno suu
**Talv** om külm aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Talvõ tunnismärgiq ommaq madalaq kraadiq ja satas lummõ.

Egäpäävätsen elon loetas talvõkuis põh'apuulkeräl joulukuud, vahtsõaastakuud ja radokuud; lõunapuulkeräl piimäkuud, hainakuud, põimukuud. Talvõ alostus om joulukuu edimäne päiv vai piimäkuu edimäne päiv.

Tähetiidüsline talv nakkas talvitsõl käänüpääväl põh'apuulkeräl ja suvitsõl käänüpääväl lõunapuulkeräl.
Ilmatiidüsline talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla -10 °C.
Fenoloogilinõ talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla 0 °C.

| Aastagaaoq |
| --- |
| Kevväi | Suvi | Süküs | Talv |
# Tirana

|  |
| --- |
| **Tirana** |
|

---

 |
|

---

 |  |
| Riik: Albaania |
| Suurus: 1238 km² |
| Elänikke: 610 070 (2016) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 41°19′ N 19°49′ E |  |

**Tirana** om Albaania pääliin nink kõgõ suurõmb liin.