Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ruuh

**Ruuh** vai **rohi** vai **roht** om ollus, miä om mõtõld inemise vai eläjä tõvõ tohtõrdamisõs, kergendämises, ärqhoitmisõs vai ärqtundmisõs. S'oo ilma aigu saa ruuhõ päämädselt apteegist (rohopoodist).
# Ilmaruumilaiv

Sputnik
**Ilmaruumilaiv** om säedüs, massin vai laiv miä om eihtet, ilmaruumin lindamisõs. Ilmaruumilaivo tarvitõdas pall'odõ asjo jaos: kõlistamisõs, maakerä kaemisõs, ilmatiidüses, maatiidüses, plannõtidõ uurisõs ja kaupo ni inemiisi vidämises.

Um kattõ sorti ilmaruumilaivo: inemiisi kandvaq ja robodiq. Inemiisi kandvaq ilmaruumilaivuq veeväq inemiisi maakerä päält ilmaruumi vai tagasi. Mynõq kandvaq inemiisi ynnõ orbiidil, näütüs ilmaruumijaamaq. Tõistmuudu laivaq ummaq robodilaivaq, miä sõitvaq ess' vai ummaq kavvõdalt juhitavaq.

# Aolugu

Sputnik-1 oll' edimäne maakerä satelliit. Tuu saadõti taiva, lopõrdavalõ madalalõ orbiidilõ, Vinnemaalt neländäl rehekuul 1957.
# Kreeka

**Kreeka Vabariik
Ελληνική Δημοκρατία
Ellinikí Dimokratía**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Kreeka lipp | Kreeka vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: Ελευθερία ή Θάνατος* |
|  |
| **Riigikiil'** | kreeka kiil |
| **Pääliin** | Ateena |
| **President** | Katerina Sakellaropoulou |
| **Pääministri** | Kyriakos Mitsotakis |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan 69 310 000 km² 0,86% |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan 80. 10 955 000 (2015) 82/km² |
| **Hindäperi** | 25. paastuku 1821 |
| **Raha** | Õuro |
| **Aovüü**  - suvõaig | Hummogu-Õuruupa aig (UTC+2) Hummogu-Õuruupa suvõaig (UTC+3) |
| **Riigihümn'** | Imnos pros tin Eleftherian |
| **Internetitunnus** | .gr |
| **Telefonikuud'** | 30 |

**Kreeka** (*`kreeka* (hrl. III pikkus), kreeka keelen *Ελλάδα*, *Ελληνική Δημοκρατία*) om Lõunahummogu-Õuruupa riik.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |
# Kiil (keeletiidüs)

Põhilidsõq ajopiirkunnaq, miä tüütäseq keele ja kõnõlõmisõga
**Kiil** om märgisüstem; läbikäümise või arotusõ nõvv, miä pruuk märke ja naidõ kombiniirmise säädüisi. Keeleq pruukvaq seste, helle, sõnno ja sümboliid mõttidõ ja tähendüisi edesiandmisõs.

Päält inemiisi loomulikkõ ja kunstkiili kõnõldas ka eläjide keelist ni matõmaatikan, loogikan ja informaatikan tunnõtuist formaalsist keelist. Viimätside hulka kuulusõq näütüses programmiirmiskeeleq.

## Inemiisi keele tegünemine ja arõng

Olõ-i teedäq, kunas inemine naas' kiilt pruukma; arvatas, et paarist mill'onast neläkümne tuhandõ aastagani tagasi. Inämbüisi arvatas, et ku inemine u 100 000 aastakka tagasi Afrikast üle ilma lakk'a minemä naas', kõnõl' tä jo tävveste arõnu sõnavara ja keeleoppusõga kiilt.

## Kiili jagonõminõ

Inemiisi keeleq jagonõsõq tunnusjuuni perrä kiilkunnõs. Tiidläseq olõ-õi ütel meelel, kas seo ilma aigo kõnõldavaq keeleq ommaq kõik arõnuq ütitsest algkeelest ni haronuq "keelepuu" ossõs vai harõs, vai om kiil tegünüq mitmõl aol ja mitmõn paigan ni kiilkunnaq ommaq kujonuq hoobis ligistikku kõnõlduisi kiili lähkümbäsminegiga. Edimädse arvamisõ puult om inämbüs keeletiidläisi, tõõsõ poolõhoitjit om veidemb.

## Keeleq ja murdõq

Keelepiiriq võivaq ka seo ilma aigo ollaq segädseq. Või ollaq murdidõ (dialekte) jakkuminõ, kon lähkeidsi maiõ pääl kõnõlduq murdõq ommaq ütstõõsõga väega üttemuudu ja umavaihõl arvosaaminõ vähänes tassakõistõ, ku kavvus lätt suurõmbas. Selget eräldüst keele ja murdõ vaihõl olõ-õi, päält keeletiidüse rehkendedäs kiili ja murdidõ eräldämise man ka maatiidüse ja poliitigaga.

Päält kotusõmurdidõ või keele seen ollaq ütiskunnarühmi, klassõ vai subkultuurõ kõnelduid alambkiili vai sotsiolekte (ka släng). Üte inemise keelepruuki nimitedäs idiolektis.

## Kaeq viil

* Maailma kiili nimekiri
* Keeleq
# 15. märtekuu päiv

**15. märtekuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 319. päiv (liigaastagal 320. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1955 – Sarvõ Õiõ, leelonaanõ, ülembsootska

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* Hingipäiv (seto rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
* *The New York Times* taa päävä kotsilõ

---

|  |
| --- |
|  |
| **Aastaga kuuq ja pääväq** |
| Vahtsõaastakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Radokuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 (29)  |
| Urbõkuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Mahlakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Lehekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Piimäkuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Hainakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Põimukuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Süküskuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Rehekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Märtekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Joulukuu     | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
# 4. mahlakuu päiv

**4. mahlakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 94. päiv (liigaastagal 95. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* 1949 – panti alos Põh'a-Atlandi Lepüngi Organisats'uunin (NATO)
* 2023 – Soomõ saiõ NATO liikmõs

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1910 – Anijala Ernst, oppaja ja koolijuhataja
* 1931 – Pärä Jüri, laulja
* 1936 – Hirvlaane Milvi, ao- ja kodoluulanõ
* 1962 – Kersna Vahur, tele- ja raadiomiis

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* 2006 – Karra Peeter, näütlejä ja lavastaja

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ