Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Lihavõttõq

**Lihavõttõq** ommaq ristiuson liikuvaq pühäq, miä nakkasõq edimädse täüskuu pühäpääväga peräst keväjäst käänüpäivä. Taa päävä värv’ om valgõ.

Eesti keelen om lihavõttil mitmit rahvaperäliidsi nimitüisi nigu keväjäpühäq, munapühäq, hällüpühäq. Katoligu ja vinneusukerigu kombõ perrä lõppi lihavõttidõga paast, võidsõ jälleq süvväq lihha.
Inemiseq teiq pühhisöögi vanastõ munnõst ja piimäst. Lõuna-Eestin oll’ kombõs noidõ pühhi aigu ehitäq häll.

Põraaigu inemiseq käüväq kabõliaian ja toovaq tarrõ paiu ossõ. Seoilmaaolinõ kommõq om viil munnõ värvmine, noidõ tikkõlõminõ ja sõbrolõ ja sugulaisilõ kinkmine. Mõnõn paigan inemiseq veeväq noid ka matusõ pääle. Latsil võidsõ kävvüq ka lihavõttõjänes ja tuvvaq magahuisi.
Lihavõttõq näütäseq ka keväjä algust ja taa pühä tunnismärgiq ommaq tsiigupujaq, jäneseq ja värvilidseq munaq.

Nätäl inne lihavõttit peetäs urbõpäivä. Suurõmbat tüüd es tetäq. Urbõossõga pesti latsi, et nä olõsi suvõl virgaq. Noorõqmeheq tahtsõq kirivit munnõ saiaq. Muna om märk tuust, et egä kevväi sünnüs kõik elläv vahtsõst. Munnõ süüdi pall'o. Mängiti viil munaveerütämise mängõ.

Nelikümmend päivä peräst lihavõttit (neläpääväl) om Taivaminemispühä ehk Suur Ristipäiv.

Lihavõttõq ommaq vinneusu kerigo kõgõ suurõmb pühä, samal aol ku jouluq ommaq kõgõ suurõmb pühä Katoligu kerikon.
# Vahtsõnõ Meremaa

**Vahtsõnõ Meremaa**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Vahtsõ Meremaa vapp']] |
| Vahtsõ Meremaa lipp | Vahtsõ Meremaa vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Wellington |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 268 680 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .nz |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Vahtsõnõ Meremaa** om saarõriik Okõaanian. Vahtsõ Meremaa pääliin om Wellington.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Austraalia ja Okõaania maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Austraalia | Belau | Fidži | Kiribati | Marshalli Saarõq | Mikroneesiä Liidoriigiq | Nauru | Paapua Vahtsõnõ Ginea | Saalomoni saarõq | Samoa | Tonga | Tuvalu | Vahtsõnõ Meremaa | Vanuatu
 **Hindävolidsõq maaq ja meretagodsõq piirkunnaq:**
Ameeriga Samoa | Cooki saarõq | Guam | Niue | Norfolk | Pitcairn | Prantsusõ Polüneesiä | Põh'a-Mariaaniq | Tokelau | Vahtsõnõ Kalõdoonia |
# Valgala

Jõõ valgala joonis
**Valgala** om maa-ala, kost viikogo (jõgi, järv) uma vii saa.

Jõõ valgala om niguq leik: kõgõ valgala päält juusk vesi tuuhu jõkkõ kokko. Egäl lisajõõl om uma valgala, miä käü üten imäjõõgaq. Valgala jagonõs maapäälitses ja maa-alotsõs, a hariligult kõnõldas maapäälsest valgalast.

## Suurõmbidõ valgalloga jõõq

Euruupa jõgikunnaq
Maailma kolm kõgõ suurõmba valgalaga jõkõ ommaq Amazonas, Kongo jõgi ja Niilus. Euruupa kolm kõgõ suurõmbat ommaq Volga, Doonau ja Dnepr. Eesti kõgõ suurõmba valgalaga jõgi om Narva jõgi, tuu valgala om suurõmb ku Eesti.

## Lätteq
# Sudaan

**Sudaan**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Sudaani vapp']] |
| Sudaani lipp | Sudaani vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Hartum |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 2 505 813 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .sd |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Sudaan**, ammõtlidsõlt **Sudaani Vabariik**, om Afriga kõgõ suurõmb riik. Sudaani pääliin om Hartum.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Afriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Alžeeriä | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Cabo Verde | Djibouti | Egüptüs | Ekvatoriaal-Ginea | Elevandiluurand | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Ginea | Ginea-Bissau | Kamõrun | Kenya | Kesk-Afriga Vabariik | Komooriq | Kongo Demokraatlik Vabariik | Kongo Vabariik | Lesotho | Libeeriä | Liibüä | Lõunõ-Afriga Vabariik | Lõunõ-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Nigeeriä | Niger | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesiä | Uganda | Zimbabwe
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ceuta | Mayotte | Pinisaarõq | Puntland | Somaalimaa | Õdagu-Sahara  |
# Briti India

Briti India Impeerium 1909. a.
**Briti India** all mõtõldas aojako 1858-1947, ku Hindustani puulsaar oll' britivõimumaa, vai sõs tuud maad hinnäst tuul aol.