Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 9. rehekuu päiv

**9. rehekuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 282. päiv (liigaastagal 283. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* 2023 – üles läts' Eesti tõõnõ tudõngisatõlliit ESTCube-2

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1895 – Selli Aksel Johannes, Vabahusristi saaja
* 1899 – Voolaine Paulopriit, keelemiis ja rahvaluulõ korjaja

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* 1967 – Che Guevara, marksistlik revoluts'onäär, tohtri, kiränik, intellektuaal, diplomaat ja mässäjide juht

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# Sveits

**Sveits**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Sveitsi vapp']] |
| Sveitsi lipp | Sveitsi vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Bern |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 41 290 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .ch |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Sveits**, ammõtlidõlt **Sveitsi Konföderats'uun**, om Õuruupa riik. Sveitsi pääliin om Bern.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

Sveitsil om stabiilnõ, modernne ja üts kõgõ kapitalistligumb majandus. 2008. a. Majandusvabahusõ Indeksin oll' tä Õuruupa riigest tõõsõ kotussõ pääl pääle Iirimaad. Samal aol pakk tä pall'o avalikkõ teenüssit. Sveitsi GDP inemise kotsilõ om suurõmb ku pall'odõl suurriigel, tuu perrä om tä 6. kotussõ pääl pääle Luksõmburki, Norrat, Katari, Islandi ja Iirimaad. Sveitsi frank om maailma üts kõvõmb raha, miä lätt väega veidüq odavambas.

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |
# Palõstiina

**Palõstiina Riik
دولة فلسطين
 *(Dawlat Filasţīn)|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Palõstiina Riigi vapp']] |
| Palõstiina Riigi lipp | Palõstiina Riigi vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Rām Allāh (pääliinas tahetas Jeruusalemmä) |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 6242 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .ps |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Palõstiina** all mõtõldas tan artiklin noid ossõ aoluulidsõst Palõstiinast, miä ei olõq Iisraeli kuunsaisun, tuu tähendas Gaza tsuuni ja Jordani õdagukallõst ehk Palõstiina araablaisi riiki.

Välisriigest juusk kokko Gaza tsuun Iisraeli ja Egüptüsega ja Jordani õdagukallõs Iisraeli ja Jordaaniaga.

Gaza liina kaehus
Palõstiinlaisi territooriummõ tsentrumis om Räm Allahi liin, koh ommaq palõstiinlaisi võimuorganiq.
Umma esiqsaisvust kuulut' Palõstiina 15. märdikuu pääväl, 1988. aastagal.

23. süküskuu pääväl palssiq Palõstiina võimuq ÜRO Pääassambleelt riigi tunnistamist piiren, miä olliq inne 1967. aastaga Kuvvpääväst sõta. ÜRO liikmõs saamisõs om vajja ka ÜRO Julgõolõginõvvokogo hääskitmist, a Ameeriga Ütisriigiq ommaq lubanuq sääntse otsusõ pääle veto pandaq.

Eesti välisministri, Paeti Urmas, ütel' 20. süküskuu pääväl 2011. aastagal New Yorkin Õuruupa Liido välisministride Lähkü-Hummogumaa teema kookkosaamisõl, et Eesti ei olõq Palõstiinalõ ÜRO-n riigistaatusõ andmisõ puult.

2012. aastagal sai Palõstiina ÜRO kaejaliikmõ staatusõ, ni sama aastaga lõpun kinnüt' ÜRO, et organisatsiooni ammõtligõn dokustaadõn naatas taad nimitämä Palõstiina Riigis.

3. vahtsõaastakuu pääväl 2013. aastagal võtsõ Palõstiina umavalitsus käüki Palõstiina Riigi nime, a Iisrael ei olõq tuud hääs kiitnüq.

Palõstiina Riigi esiqsaisvusõ ommaq hääs kitnüq 136 ÜRO liikmõsriiki ni Vatikan. Palõstiina ROK maakood om PLE.
# Ukraina vapp

Ukraina väiko vapp
**Ukraina vapp** (ukraina keelen Герб України) om Ukraina riigivapp.

Ukraina vapi pääl om kolmhammas.

## Kolmhammas

Kolmhammas om peri jo aost inne ristiusko. Midä taa täpsäle tähendäs, ei olõq peris selge. Mõnõq aoluulasõq arvasõq, et kolmhambaga kujotadas kulli.